Jiří Strouhal

Účetní souvztažnosti podnikatelských subjektů

4. vydání

Vzor citace: STROUHAL, J. Účetní souvztažnosti podnikatelských subjektů, 4. vydání.
Praha: Wolters Kluwer ČR, 2022, s. 276.

Právní stav publikace k 1. 1. 2022.

© Jiří Strouhal, 2022

© Wolters Kluwer ČR, 2022

ISBN: 978-80-7676-281-7 (brož.)

ISBN: 978-80-7676-282-4 (e-pub)

ISBN: 978-80-7676-283-1 (mobi)

Seznam zkratek některých použitých právních předpisů

(Všechny citované právní předpisy jsou uváděny ve znění pozdějších předpisů, pokud není výslovně v textu uvedeno jinak.)

ČÚS

České účetní standardy pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 500/2002 Sb.

NOZ

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

pokyn D-22

pokyn GFŘ č. D-22 k jednotnému postupu při uplatňování některých ustanovení zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů,
ve znění pozdějších předpisů

vyhláška 500

vyhláška č. 500/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou podnikateli účtujícími v soustavě podvojného účetnictví

ZDP

zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů

ZOK

zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích)

ZoR

zákon č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů

ZU

zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví

Seznam ostatních použitých pojmů a zkratek

ČNB

Česká národní banka

DHM

dlouhodobý hmotný majetek

DIČ

daňové identifikační číslo

DDB

odpisová technika dvojnásobku (Double Declining Balance)

DFM

dlouhodobý finanční majetek

DNM

dlouhodobý nehmotný majetek

FAP

faktura přijatá

FAV

faktura vydaná

IČO

identifikační číslo osoby

IFRS

International Financial Reporting Standards

(pod zkratkou je rozuměna i původní řada standardů IAS – International Accounting Standards)

k. s.

komanditní společnost

KFM

krátkodobý finanční majetek

ODP

odložená daňová pohledávka

ODZ

odložený daňový závazek

OP

opravné položky

PPD

příjmový pokladní doklad

PŘE

převodka

PŘÍ

příjemka

SYD

odpisová technika součtu číslic let (Sum of the Years‘ Digits)

v. o. s.

veřejná obchodní společnost

VBÚ

výpis z běžného účtu

VHSŘ

výsledek hospodaření ve schvalovacím řízení

VPD

výdajový pokladní doklad

VÚD

vnitřní účetní doklad

VÚÚ

výpis z úvěrového účtu

VÝD

výdejka

ZC

zůstatková cena

ZD

základ daně

ZVL

zúčtovací a výplatní listina

Předmluva

Vážení přátelé,

dostává se Vám do ruky kniha, která se věnuje problematice účetních souvztažností k jednotlivým účtům typového účtového rozvrhu.

Kniha začíná teoretickým úvodem determinujícím aktuálně platnou účetní legislativu v České republice. Následující pasáže se již věnují samotným účtům, kde jsou zmíněny možné účetní souvztažnosti a zároveň jsou nastíněny jak typické chyby, tak zároveň vazby na účetní výkazy a daňové dopady.

Závěrečná část textu je věnována souhrnnému příkladu, který je dotažen do jednotlivých výkazů včetně komplexně pojaté přílohy.

Věřím, že se tato kniha stane užitečnou nápovědou ve Vaší každodenní účetní praxi.

V Praze dne 2. 1. 2022 autor

O autorovi

Prof. Ing. Jiří Strouhal, Ph.D. (*1980) – působí na Katedře financí a účetnictví Škoda Auto Vysoké školy v Mladé Boleslavi. Odborně se zaměřuje na vliv účetního výkaznictví na finanční výkonnost obchodních korporací a na oblast oceňování finančních aktiv. Kromě přednášek na vysokých školách se věnuje lektorování kursů pro odbornou veřejnost (účetnictví, finance) a dále konzultační činnosti pro firmy a veřejné instituce (účetní výkaznictví, deriváty). V letech 2011–2021 byl prezidentem Asociace profesních účetních České republiky, z. s. Je autorem nového schématu certifikace účetní profese Svazu účetních České republiky, který platí od roku 2022.

Je autorem či spoluautorem více než třicítky prakticky orientovaných odborných knih (např. v rámci řady MERITUM), jakož i článků jednak v odborných praktických, ale i vědeckých časopisech.

1

Legislativní úprava problematiky

V první části této publikace se zaměříme na vymezení základních problémových oblastí na bázi aktuálně platné české účetní legislativy.

1.1
Zákon o účetnictví

Ustanovení § 1 odst. 2 ZU definuje, kdo je podle české legislativy účetní jednotkou. Jedná se o:

- právnické osoby, které mají sídlo na území České republiky,

- zahraniční právnické osoby a zahraniční jednotky, které jsou podle právního řádu, podle kterého jsou založeny nebo zřízeny, účetní jednotkou nebo jsou povinny vést účetnictví, pokud na území České republiky podnikají nebo provozují jinou činnost podle zvláštních právních předpisů,

- organizační složky státu,

- fyzické osoby, které jsou jako podnikatelé zapsány ve veřejném rejstříku,

- ostatní fyzické osoby, které jsou podnikateli, pokud jejich obrat podle zákona č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, včetně plnění osvobozených od této daně, jež nejsou součástí obratu, v rámci jejich podnikatelské činnosti přesáhl za bezprostředně předcházející kalendářní rok částku 25 000 000 Kč, a to od prvního dne kalendářního roku,

- ostatní fyzické osoby, které vedou účetnictví na základě svého rozhodnutí,

- ostatní fyzické osoby, které jsou podnikateli a jsou společníky sdruženými ve společnosti, pokud alespoň jeden ze společníků sdružených v této společnosti je osobou uvedenou ve všech ostatních bodech,

- ostatní fyzické osoby, kterým povinnost vedení účetnictví ukládá zvláštní právní předpis,

- svěřenské fondy podle NOZ,

- fondy obhospodařované penzijní společností podle zákona č. 426/2011 Sb., o důchodovém spoření, ve znění pozdějších předpisů, a podle zákona č. 427/2011 Sb., o doplňkovém penzijním spoření,

- investiční fondy bez právní osobnosti podle zákona č. 240/2013 Sb., o investičních společnostech a investičních fondech, nebo

- ty, kterým povinnost sestavení účetní závěrky stanoví zvláštní právní předpis nebo které jsou účetní jednotkou podle zvláštního právního předpisu.

Účetní jednotky dle ZU kategorizujeme do následujících skupin:

- mikro účetní jednotky,

- malé účetní jednotky,

- střední účetní jednotky,

- velké účetní jednotky a

- tzv. subjekty veřejného zájmu.

Začněme netradičně od konce a uvedeme účetní jednotky spadající do kategorie subjektů veřejného zájmu. Jedná se o:

- účetní jednotky uvedené v § 1a odst. 1 ZU,

- banky,

- spořitelní či úvěrní družstva,

- pojišťovny či zajišťovny,

- penzijní společnosti a

- zdravotní pojišťovny.

Jakým způsobem klasifikovat účetní jednotku jako mikro, malou, střední nebo velkou napoví následující klasifikační tabulka. Platí přitom, že aby účetní jednotka byla v dané kategorii klasifikována, potom může ve dvou po sobě jdoucích obdobích překročit maximálně jedno z kritérií.

Aktiva celkem (netto)

Čistý obrat

Průměrný počet zaměstnanců

Mikro

9 000 000 Kč

18 000 000 Kč

10

Malá

100 000 000 Kč

200 000 000 Kč

50

Střední

500 000 000 Kč

1 000 000 000 Kč

250

Velká

všechny ostatní účetní jednotky a dále subjekty veřejného zájmu a vybrané účetní jednotky

Pokud však účetní jednotka ve dvou po sobě jdoucích účetních obdobích překročí či přestane překračovat dvě limitní hodnoty své kategorie, potom od počátku období následujícího bude přeřazena do nové kategorie, do níž v souladu s výše uvedenými hodnotami nově náleží.

PŘÍKLAD 1

Účetní jednotka byla k 31. 12. 2019 klasifikována jako malá účetní jednotka. V letech 2020 a následujících překračuje pravidelně všechny ukazatele (aktiva celkem více než 120 000 000 Kč, obrat více než 250 000 000 Kč a vždy více než 60 zaměstnanců). Od jakého období dojde k reklasifikaci účetní jednotky?

Pokud účetní jednotka překročila kritéria malé účetní jednotky v letech 2020 a 2021, potom bude dle dikce ZU klasifikována jako střední účetní jednotka od 1. 1. 2022.

Na klasifikaci účetních jednotek je vázán rovněž rozsah účetní závěrky. Tou dle ZU rozumíme nedílný celek tvořený následující pěticí:

- rozvaha,

- výkaz zisku a ztráty (druhové či účelové členění nákladů),

- příloha vysvětlující a doplňující vybrané informace,

- přehled o peněžních tocích a

- přehled o změnách vlastního kapitálu.

Platí přitom, že malé a mikro účetní jednotky sestavují pouze rozvahu, výkaz zisku a ztráty a přílohu. Vybrané účetní jednotky sestavují navíc přehled o peněžních tocích a přehled o změnách vlastního kapitálu pouze tehdy, podléhají-li statutárnímu auditu. Střední a velké účetní jednotky sestavují veškeré účetní výkazy. Výjimkou je fakt, že banky, spořitelní či úvěrní družstva, pojišťovny, zajišťovny a penzijní společnosti nemusí připravovat přehled o peněžních tocích.

Vzhledem k možným sankcím nelze podceňovat problematiku zveřejňování. Jedná-li se o účetní jednotky, které jsou zapsány ve veřejném rejstříku, potom jsou povinny zveřejňovat účetní závěrku (případně i výroční zprávu) v rozsahu, v jakém byla sestavena, a to jejím uložením do sbírky listin. Zajímavou výjimkou po neauditované malé a mikro účetní jednotky je fakt, že nemusí zveřejňovat výkaz zisku a ztráty.

Termín pro zveřejnění je do 30 dnů po schválení zauditované účetní závěrky nejvyšším orgánem účetní jednotky, ale ne později než do 12 měsíců od rozvahového dne, za nějž byla tato závěrka sestavena. Pro účetní jednotky nepodléhající statutárnímu auditu platí právě termín ne pozdější než do 12 měsíců od rozvahového dne, za nějž byla závěrka sestavena.

Pro potřeby této publikace je významná dokladovost. Účetní doklady členíme do následujících dvou základních skupin:

- interní (vnitřní) účetní doklady,

- externí (vnější) účetní doklady.

Interními doklady rozumíme takové, jež vyplývají z činností uvnitř účetní jednotky. Je to např. výdejka materiálu ze skladu, příjemka, zúčtovací a výplatní listina, doklady o odpisech dlouhodobého majetku, doklady o tvorbě opravných položek, doklady o proúčtování inventarizačních rozdílů, doklady o pracovních cestách a další.

Naproti tomu externí doklady vyplývají ze vztahu účetní jednotky k jiným subjektům. Jsou to např. přijaté a vydané faktury, příjmové a výdajové pokladní doklady, bankovní výpisy, nájemní smlouvy atp.

Označení

Doklad

Použití

Interní/externí

PPD

Příjmový pokladní doklad

příjem peněz do pokladny

E

VPD

Výdajový pokladní doklad

výběr peněz z pokladny

E

FAP

Faktura přijatá

přijetí faktury od dodavatele

E

FAV

Faktura vydaná

zaslání faktury odběrateli (fakturace výkonů)

E

VBÚ

Výpis z běžného účtu

platby z/na BÚ

E

VÚÚ

Výpis z úvěrového účtu

přijetí/splátka úvěru

E

PŘÍ

Příjemka

převzetí zásob na sklad

I

VÝD

Výdejka

vyskladnění materiálu do výroby, vyskladnění hotových výrobků, vyskladnění prodaného zboží

I

PŘE

Převodka

převod nedokončené výroby na sklad hotových výrobků, převod zásob mezi sklady

I

ZVL

Zúčtovací a výplatní listina

měsíční zúčtování mezd

I

VÚD

Vnitřní účetní doklad

např.:

▪ zařazení stálých aktiv do užívání,

▪ vyřazení stálých aktiv z evidence,

▪ doklad o zaúčtování odpisů,

▪ doklad o proúčtování inventarizačních rozdílů,

▪ vyúčtování služební cesty zaměstnance účetní jednotky atp.

I

Dále můžeme členit účetní doklady podle počtu účetních případů, kterých se týkají, na doklady:

- jednotlivé, které jsou spojeny pouze s jedním jediným účetním případem, a

- sběrné, které kumulují účetní případy stejného typu za určité účetní období (např. souhrnná výdejka materiálu).

Účetní doklady v souladu se ZU musí obsahovat:

- označení účetního dokladu,

- obsah účetního případu a jeho účastníky,

- peněžní částku nebo informaci o ceně za měrnou jednotku a vyjádření množství,

- okamžik vyhotovení účetního dokladu,

- okamžik uskutečnění účetního případu, je-li odlišný od data vyhotovení dokladu,

- podpisový záznam osoby odpovědné za účetní případ,

- podpisový záznam osoby odpovědné za zaúčtování účetního případu.

Daňové doklady musí v souladu se zákonem č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, obsahovat:

- označení osoby, která uskutečňuje plnění,

- daňové identifikační číslo osoby, která uskutečňuje plnění,

- označení osoby, pro kterou se plnění uskutečňuje,

- daňové identifikační číslo osoby, pro kterou se plnění uskutečňuje,

- netřeba, není-li DIČ přiděleno,

- evidenční číslo daňového dokladu,

- rozsah a předmět plnění,

- den vystavení daňového dokladu,

- den uskutečnění plnění nebo den přijetí úplaty, pakliže před uskutečněním plnění vznikla povinnost ke dni přijetí úplaty přiznat daň nebo přiznat uskutečnění plnění, liší-li se ode dne vystavení daňového dokladu,

- jednotkovou cenu bez daně a slevu, pokud není obsažena v jednotkové ceně,

- netřeba, vznikla-li povinnost přiznat daň nebo přiznat uskutečnění plnění ke dni přijetí úplaty,

- základ daně,

- sazbu daně,

- netřeba, jedná-li se o plnění osvobozené od daně, nebo je-li osobou povinnou přiznat daň osoba, pro kterou je plnění uskutečněno,

- výši daně (v Kč),

- netřeba, jedná-li se o plnění osvobozené od daně, nebo je-li osobou povinnou přiznat daň osoba, pro kterou je plnění uskutečněno.

Dále nesmíme opomenout pravidla pro úschovu účetních záznamů:

- účetní závěrka a výroční zpráva po dobu 10 let počínaje koncem účetního období, jehož se týkají,

- účetní doklady, účetní knihy, odpisové plány, inventurní soupisy, účtový rozvrh, přehledy po dobu 5 let počínaje koncem účetního období, jehož se týkají,

- účetní záznamy, jimiž účetní jednotky dokládají vedení účetnictví, po dobu 5 let počínaje koncem účetního období, jehož se týkají.

Na závěr této pasáže se budeme věnovat klíčové problematice oceňování majetku a dluhů. V souladu s legislativou je třeba tyto ocenit nejprve k datu uskutečnění účetního případu a dále pak k rozvahovému dni.

V případě, že se jedná o aktiva či dluhy, která jsou denominována v cizí měně, potom je třeba provést přepočet na české koruny. V průběhu roku lze použít buď aktuální denní kurs, nebo tzv. pevný kurs stanovený účetní jednotkou. K rozvahovému dni je třeba provést vždy přepočet prostřednictvím kursu centrální banky, tedy ČNB.

Při prvotním ocenění lze využít následující oceňovací báze:

- pořizovací cena – cena, za niž bylo aktivum pořízeno, zvýšená o vedlejší pořizovací náklady s pořízením spojené,

- pro nakupovaný majetek;

- reprodukční pořizovací cena – cena, za niž by bylo aktivum pořízeno v době, kdy se o něm účtuje,

- pro bezúplatně nabytý majetek,

- pro majetek vyrobený vlastní činností za situace, kdy nelze spolehlivě určit jeho vlastní náklady;

- vlastní náklady – veškeré přímé náklady vynaložené na výrobu či jinou činnost a dále část nepřímých nákladů, která je s danou výrobou či jinou činností spojena,

- pro majetek vyrobený vlastní činností;

- jmenovitá hodnota – nominále,

- pro ostatní aktiva či dluhy.

K rozvahovému dni lze využít následující oceňovací báze:

- pořizovací / reprodukční pořizovací cena / vlastní náklady

- pro neodpisovaný dlouhodobý nehmotný či hmotný majetek, který není znehodnocen,

- pro zásoby, které nejsou znehodnoceny;

- jmenovitá hodnota

- pro pohledávky, které nejsou znehodnoceny,

- pro peněžní prostředky,

- pro základní kapitál,

- pro dluhy;

- zůstatková cena

- pro odpisovaný dlouhodobý nehmotný či hmotný majetek, který není znehodnocen;

- čistá realizovatelná hodnota (tzv. metoda nižší z hodnot)

- pro dočasně znehodnocená aktiva, kdy je jejich původní ocenění v účetnictví vyšší, než je jejich tržní ocenění na bázi čisté realizovatelné hodnoty;

- ocenění v ekvivalenci

- pro akcie a podíly s podstatným nebo rozhodujícím vlivem;

- reálná hodnota s dopadem do fondu z přecenění

- pro minoritní akcie a podíly,

- pro realizovatelné dluhopisy,

- pro zajišťovací nástroje v případě zajištění peněžních toků či zajištění čisté cizoměnové investice;

- reálná hodnota s dopadem do výsledku hospodaření

- pro akcie či dluhopisy k obchodování,

- pro deriváty k obchodování,

- pro zajišťovací nástroje v případě zajištění reálné hodnoty.

Čistou realizovatelnou hodnotou rozumíme cenu, za niž by bylo možné dané aktivum prodat, sníženou o případné náklady s prodejem spojené.

Reálnou hodnotou v souladu se ZU rozumíme:

- tržní hodnotu, případně tržní hodnotu odvozenou z tržní hodnoty jednotlivých složek aktiv a pasiv,

- hodnotu vyplývající z obecně uznávaných oceňovacích modelů, pokud tyto představují přijatelný odhad tržní hodnoty,

- ocenění kvalifikovaným odhadem či posudkem znalce, které poskytnou přiměřené přiblížení se k tržní hodnotě.

Pokud nelze reálnou hodnotu objektivně stanovit, potom účetní jednotka použije původní ocenění.

Pro mikro účetní jednotky s aktivitami nefinanční povahy platí výjimka, že majetek a dluhy na reálnou hodnotu přeceňovat nemusí.

PŘÍKLAD 2

Ocenění majetku a dluhů

Před zachycením výsledků inventarizace účetní jednotka evidovala následující položky:

Brutto

Korekce

Netto

Pozemky

5 800

800

5 000

Stavby

12 000

7 000

5 000

Hmotné movité věci

6 500

4 800

1 700

Podíl (40 %)

8 000

0

8 000

Zásoby

3 500

500

3 000

Pohledávky

18 200

3 200

15 000

Akcie k obchodování

2 000

0

2 000

Inventarizací byly zjištěny následující skutečnosti:

- reálná hodnota pozemku činí 6 000,

- reálná hodnota staveb činí 5 500,

- reálná hodnota hmotných movitých věcí činí 1 500,

- vlastní kapitál přidružené firmy činí 18 000,

- manko na zásobách činí 200, čistá realizovatelná hodnota zásob činí 3 100,

- pohledávka ve výši 3 200, na niž byla tvořena opravná položka, byla odepsána,

- reálná hodnota akcií k obchodování činí 2 500.

Stanovte výsledek hospodaření z daných transakcí:

Op.

Text

Částka

MD

D

1.

Zrušení opravné položky k pozemku

800

092

556

2.

Tvorba opravné položky k hmotným
movitým věcem

200

556

092

3.

Přecenění podílu

18 000 × 0,4 = 7 200

800

414

062OR

4.

Manko na zásobách

Rozpuštění části opravné položky

200

300

549

19x

1xx

557

5.

Odpis pohledávky

Zrušení opravné položky

3 200

3 200

546

391

311

559

6.

Přecenění akcií k obchodování

500

251

664

Brutto

Korekce

Netto

Pozemky

5 800

0

5 800

Stavby

12 000

7 000

5 000

Hmotné movité věci

6 500

5 000

1 500

Podíl (40 %)

7 200

0

7 200

Zásoby

3 300

200

3 100

Pohledávky

15 000

0

15 000

Akcie k obchodování

2 500

0

2 500

Opravná položka ke stálým aktivům

−600

Opravná položka k zásobám

−300

Opravná položka k pohledávkám

−3 200

Opravné položky celkem

−4 100

Jiné provozní náklady

3 400

Provozní výsledek hospodaření

700

Finanční výsledek hospodaření

500

Výsledek hospodaření

1 200

1.2
Struktura účetních výkazů dle vyhlášky 500

1.2.1
Rozvaha

V souladu s Přílohou 1 vyhlášky 500 je struktura rozvahy následující:

Položka aktiv

A.

Pohledávky za upsaný základní kapitál

B.

Stálá aktiva

B.I.

Dlouhodobý nehmotný majetek

B.I.1. Nehmotné výsledky vývoje

B.I.2. Ocenitelná práva

B.I.2.1. Software

B.I.2.2. Ostatní ocenitelná práva

B.I.3. Goodwill

B.I.4. Ostatní dlouhodobý nehmotný majetek

B.I.5. Poskytnuté zálohy na dlouhodobý nehmotný majetek a nedokončený dlouhodobý nehmotný majetek

B.I.5.1. Poskytnuté zálohy na dlouhodobý nehmotný majetek

B.I.5.2. Nedokončený dlouhodobý nehmotný majetek

B.II.

Dlouhodobý hmotný majetek

B.II.1. Pozemky a stavby

B.II.1.1. Pozemky

B.II.1.2. Stavby

B.II.2. Hmotné movité věci a jejich soubory

B.II.3. Oceňovací rozdíl k nabytému majetku

B.II.4. Ostatní dlouhodobý hmotný majetek

B.II.4.1. Pěstitelské celky trvalých porostů

B.II.4.2. Dospělá zvířata a jejich skupiny

B.II.4.3. Jiný dlouhodobý hmotný majetek

B.II.5. Poskytnuté zálohy na dlouhodobý hmotný majetek a nedokončený dlouhodobý hmotný majetek

B.II.5.1. Poskytnuté zálohy na dlouhodobý hmotný majetek

B.II.5.2. Nedokončený dlouhodobý hmotný majetek

B.III.

Dlouhodobý finanční majetek

B.III.1. Podíly – ovládaná nebo ovládající osoba

B.III.2. Zápůjčky a úvěry – ovládaná nebo ovládající osoba

B.III.3. Podíly – podstatný vliv

B.III.4. Zápůjčky a úvěry – podstatný vliv

B.III.5. Ostatní dlouhodobé cenné papíry a podíly

B.III.6. Zápůjčky a úvěry – ostatní

B.III.7. Ostatní dlouhodobý finanční majetek

B.III.7.1. Jiný dlouhodobý finanční majetek

B.III.7.2. Poskytnuté zálohy na dlouhodobý finanční majetek

C.

Oběžná aktiva

C.I.

Zásoby

C.I.1. Materiál

C.I.2. Nedokončená výroba a polotovary

C.I.3. Výrobky a zboží

C.I.3.1. Výrobky

C.I.3.2. Zboží

C.I.4. Mladá a ostatní zvířata a jejich skupiny

C.I.5. Poskytnuté zálohy na zásoby

C.II.

Pohledávky

C.II.1

Dlouhodobé pohledávky

C.II.1.1. Pohledávky z obchodních vztahů

C.II.1.2. Pohledávky – ovládaná nebo ovládající osoba

C.II.1.3. Pohledávky – podstatný vliv

C.II.1.4. Odložená daňová pohledávka

C.II.1.5. Pohledávky – ostatní

C.II.1.5.1. Pohledávky za společníky

C.II.1.5.2. Dlouhodobé poskytnuté zálohy

C.II.1.5.3. Dohadné účty aktivní

C.II.1.5.4. Jiné pohledávky

C.II.2

Krátkodobé pohledávky

C.II.2.1. Pohledávky z obchodních vztahů

C.II.2.2. Pohledávky – ovládaná nebo ovládající osoba

C.II.2.3. Pohledávky – podstatný vliv

C.II.2.4. Pohledávky – ostatní

C.II.2.4.1. Pohledávky za společníky

C.II.2.4.2. Sociální zabezpečení a zdravotní pojištění

C.II.2.4.3. Stát – daňové pohledávky

C.II.2.4.4. Krátkodobé poskytnuté zálohy

C.II.2.4.5. Dohadné účty aktivní

C.II.2.4.6. Jiné pohledávky

C.II.3

Časové rozlišení aktiv

C.II.3.1 Náklady příštích období

C.II.3.2 Komplexní náklady příštích období

C.II.3.3 Příjmy příštích období

C.III.

Krátkodobý finanční majetek

C.III.1. Podíly – ovládaná nebo ovládající osoba

C.III.2. Ostatní krátkodobý finanční majetek

C.IV.

Peněžní prostředky

C.IV.1. Peněžní prostředky v pokladně

C.IV.2. Peněžní prostředky na účtech

D.

Časové rozlišení aktiv

D.1. Náklady příštích období

D.2. Komplexní náklady příštích období

D.3. Příjmy příštích období

Položka pasiv

A.

Vlastní kapitál

A.I.

Základní kapitál

A.I.1. Základní kapitál

A.I.2. Vlastní podíly (–)

A.I.3. Změny základního kapitálu

A.II.

Ážio a kapitálové fondy

A.II.1. Ážio

A.II.2. Kapitálové fondy

A.II.2.1. Ostatní kapitálové fondy

A.II.2.2. Oceňovací rozdíly z přecenění majetku a závazků (+/–)

A.II.2.3. Oceňovací rozdíly z přecenění při přeměnách obchodních korporací (+/–)

A.II.2.4. Rozdíly z přeměn obchodních korporací (+/–)

A.II.2.5. Rozdíly z ocenění při přeměnách obchodních korporací (+/–)

A.III.

Fondy ze zisku

A.III.1. Ostatní rezervní fondy

A.III.2. Statutární a ostatní fondy

A.IV.

Výsledek hospodaření minulých let (+/–)

A.IV.1. Nerozdělený zisk nebo neuhrazená ztráta minulých let (+/–)

A.IV.2. Jiný výsledek hospodaření minulých let (+/–)

A.V.

Výsledek hospodaření běžného účetního období (+/–)

A.VI.

Rozhodnuto o zálohové výplatě podílu na zisku (–)

B.+C.

Cizí zdroje

B.

Rezervy

B.1. Rezerva na důchody a podobné závazky

B.2. Rezerva na daň z příjmů

B.3. Rezervy podle zvláštních právních předpisů

B.4. Ostatní rezervy

C.

Závazky

C.I.

Dlouhodobé závazky

C.I.1. Vydané dluhopisy

C.I.1.1. Vyměnitelné dluhopisy

C.I.1.2. Ostatní dluhopisy

C.I.2. Závazky k úvěrovým institucím

C.I.3. Dlouhodobé přijaté zálohy

C.I.4. Závazky z obchodních vztahů

C.I.5. Dlouhodobé směnky k úhradě

C.I.6. Závazky – ovládaná nebo ovládající osoba

C.I.7. Závazky – podstatný vliv

C.I.8. Odložený daňový závazek

C.I.9. Závazky – ostatní

C.I.9.1. Závazky ke společníkům

C.I.9.2. Dohadné účty pasivní

C.I.9.3. Jiné závazky

C.II.

Krátkodobé závazky

C.II.1. Vydané dluhopisy

C.II.1.1. Vyměnitelné dluhopisy

C.II.1.2. Ostatní dluhopisy

C.II.2. Závazky k úvěrovým institucím

C.II.3. Krátkodobé přijaté zálohy

C.II.4. Závazky z obchodních vztahů

C.II.5. Krátkodobé směnky k úhradě

C.II.6. Závazky – ovládaná nebo ovládající osoba

C.II.7. Závazky – podstatný vliv

C.II.8. Závazky ostatní

C.II.8.1. Závazky ke společníkům

C.II.8.2. Krátkodobé finanční výpomoci

C.II.8.3. Závazky k zaměstnancům

C.II.8.4. Závazky ze sociálního zabezpečení a zdravotního pojištění

C.II.8.5. Stát – daňové závazky a dotace

C.II.8.6. Dohadné účty pasivní

C.II.8.7. Jiné závazky

C.III.

Časové rozlišení pasiv

C.III.1 Výdaje příštích období

C.III.2 Výnosy příštích období

D.

Časové rozlišení pasiv

D.1. Výdaje příštích období

D.2. Výnosy příštích období

Účetní jednotka si sama zvolí, zdali položky časového rozlišení bude vykazovat v pohledávkách a dluzích (tzn. jako C.II.3, resp. C.III), nebo samostatně v položce D. Z pohledu finanční analýzy lze spíše doporučit přímé výkaznictví v pohledávkách a dluzích, jakkoli ani při tomto členění není zcela zřejmé, zdali se jedná o krátkodobé či dlouhodobé pohledávky, resp. krátkodobé či dlouhodobé dluhy.

V případě, že se jedná o neauditovanou malou účetní jednotku, potom platí následující struktura:

Položka aktiv

A.

Pohledávky za upsaný základní kapitál

B.

Stálá aktiva

B.I.

Dlouhodobý nehmotný majetek

B.II.

Dlouhodobý hmotný majetek

B.III.

Dlouhodobý finanční majetek

C.

Oběžná aktiva

C.I.

Zásoby

C.II.

Pohledávky

C.II.1

Dlouhodobé pohledávky

C.II.2

Krátkodobé pohledávky

C.II.3

Časové rozlišení aktiv

C.III.

Krátkodobý finanční majetek

C.IV.

Peněžní prostředky

D.

Časové rozlišení aktiv

Položka pasiv

A.

Vlastní kapitál

A.I.

Základní kapitál

A.II.

Ážio a kapitálové fondy

A.III.

Fondy ze zisku

A.IV.

Výsledek hospodaření minulých let (+/–)

A.V.

Výsledek hospodaření běžného účetního období (+/–)

A.VI.

Rozhodnuto o zálohové výplatě podílu na zisku (–)

B.+C.

Cizí zdroje

B.

Rezervy

C.

Závazky

C.I.

Dlouhodobé závazky

C.II.

Krátkodobé závazky

C.III.

Časové rozlišení pasiv

D.

Časové rozlišení pasiv

Pro neauditované mikro účetní jednotky je struktura ještě jednodušší:

Položka aktiv

A.

Pohledávky za upsaný základní kapitál

B.

Dlouhodobý majetek

C.

Oběžná aktiva

D.

Časové rozlišení aktiv

Položka pasiv

A.

Vlastní kapitál

B.+C.

Cizí zdroje

B.

Rezervy

C.

Závazky

D.

Časové rozlišení pasiv

V případě pohledávkového a závazkového řešení časového rozlišení bude rozvaha chudší o položky D.

1.2.2
Výkaz zisku a ztráty

Výkaz zisku a ztráty je možné sestavovat v druhovém členění provozních nákladů (viz Příloha 2 vyhlášky 500) nebo v účelovém členění nákladů (viz Příloha 3 vyhlášky 500).

Struktura výkazu zisku a ztráty při druhovém členění nákladů je následující:

Položka

I.

Tržby z prodeje výrobků a služeb

II.

Tržby za prodej zboží

A.

Výkonová spotřeba

A.1. Náklady vynaložené na prodané zboží

A.2. Spotřeba materiálu a energie

A.3. Služby

B.

Změna stavu zásob vlastní činnosti (+/–)

C.

Aktivace (–)

D.

Osobní náklady

D.1. Mzdové náklady

D.2. Náklady na sociální zabezpečení, zdravotní pojištění a ostatní náklady

D.2.1. Náklady na sociální zabezpečení a zdravotní pojištění

D.2.2. Ostatní náklady

E.

Úpravy hodnot v provozní oblasti

E.1. Úpravy hodnot dlouhodobého nehmotného a hmotného majetku

E.1.1. Úpravy hodnot dlouhodobého nehmotného a hmotného majetku – trvalé

E.1.2. Úpravy hodnot dlouhodobého nehmotného a hmotného majetku – dočasné

E.2. Úpravy hodnot zásob

E.3. Úpravy hodnot pohledávek

III.

Ostatní provozní výnosy

III.1. Tržby z prodaného dlouhodobého majetku

III.2. Tržby z prodaného materiálu

III.3. Jiné provozní výnosy

F.

Ostatní provozní náklady

F.1. Zůstatková cena prodaného dlouhodobého majetku

F.2. Prodaný materiál

F.3. Daně a poplatky

F.4. Rezervy v provozní oblasti a komplexní náklady příštích období

F.5. Jiné provozní náklady

*.

Provozní výsledek hospodaření (+/–)

IV.

Výnosy z dlouhodobého finančního majetku – podíly

IV.1. Výnosy z podílů – ovládaná nebo ovládající osoba

IV.2. Ostatní výnosy z podílů

G.

Náklady vynaložené na prodané podíly

V.

Výnosy z ostatního dlouhodobého finančního majetku

V.1. Výnosy z ostatního dlouhodobého finančního majetku – ovládaná nebo ovládající osoba

V.2. Ostatní výnosy z ostatního dlouhodobého finančního majetku

H.

Náklady související s ostatním dlouhodobým finančním majetkem

VI.

Výnosové úroky a podobné výnosy

VI.1. Výnosové úroky a podobné výnosy – ovládaná nebo ovládající osoba

VI.2. Ostatní výnosové úroky a podobné výnosy

I.

Úpravy hodnot a rezervy ve finanční oblasti

J.

Nákladové úroky a podobné náklady

J.1. Nákladové úroky a podobné náklady – ovládaná nebo ovládající osoba

J.2. Ostatní nákladové úroky a podobné náklady

VII.

Ostatní finanční výnosy

K.

Ostatní finanční náklady

*.

Finanční výsledek hospodaření (+/–)

**.

Výsledek hospodaření před zdaněním (+/–)

L.

Daň z příjmů

L.1. Daň z příjmů splatná

L.2. Daň z příjmů odložená

**.

Výsledek hospodaření po zdanění (+/–)

M.

Převod podílu na výsledku hospodaření společníkům (+/–)

***.

Výsledek hospodaření za účetní období (+/–)

*.

Čistý obrat za účetní období = I. + II. + III. + IV. + V. + VI. + VII.

Výkaz zisku a ztráty ve zkráceném rozsahu mohou sestavovat pouze takové účetní jednotky, které nejsou obchodní společností.

Podoba by pak byla následující:

Položka

I.

Tržby z prodeje výrobků a služeb

II.

Tržby za prodej zboží

A.

Výkonová spotřeba

B.

Změna stavu zásob vlastní činnosti (+/–)

C.

Aktivace (–)

D.

Osobní náklady

E.

Úpravy hodnot v provozní oblasti

III.

Ostatní provozní výnosy

F.

Ostatní provozní náklady

*.

Provozní výsledek hospodaření (+/–)

IV.

Výnosy z dlouhodobého finančního majetku – podíly

G.

Náklady vynaložené na prodané podíly

V.

Výnosy z ostatního dlouhodobého finančního majetku

H.

Náklady související s ostatním dlouhodobým finančním majetkem

VI.

Výnosové úroky a podobné výnosy

I.

Úpravy hodnot a rezervy ve finanční oblasti

J.

Nákladové úroky a podobné náklady

VII.

Ostatní finanční výnosy

K.

Ostatní finanční náklady

*.

Finanční výsledek hospodaření (+/–)

**.

Výsledek hospodaření před zdaněním (+/–)

L.

Daň z příjmů

**.

Výsledek hospodaření po zdanění (+/–)

M.

Převod podílu na výsledku hospodaření společníkům (+/–)

***.

Výsledek hospodaření za účetní období (+/–)

*.

Čistý obrat za účetní období = I. + II. + III. + IV. + V. + VI. + VII.

Struktura provozní části výkazu zisku a ztráty při účelovém členění nákladů je následující:

Položka

I.

Tržby z prodeje výrobků, zboží a služeb

A.

Náklady prodeje (včetně úprav hodnot)

*.

Hrubý zisk nebo ztráta

B.

Odbytové náklady (včetně úprav hodnot)

C.

Správní náklady (včetně úprav hodnot)

II.

Ostatní provozní výnosy

D.

Ostatní provozní náklady

*.

Provozní výsledek hospodaření (+/–)

1.2.3
Příloha

Pro veškeré účetní jednotky platí povinnost zveřejnit následující informace:

- informace dle § 18 odst. 3 ZU,

- informace o použitých účetních zásadách a metodách, a to zejména:

- oceňování majetku a dluhů,

- stanovení odpisů a opravných položek (nově terminologicky úprav hodnot majetku),

- stanovení přepočtu cizoměnových transakcí,

- stanovení reálné hodnoty majetku a dluhů,

- informace o použitém oceňovacím modelu pro stanovení reálné hodnoty,

- pohledávky a dluhy s dobou splatnosti delší než 5 let,

- pohledávky a dluhy, které jsou kryty věcnými zárukami,

- výše a povaha jednotlivých výnosů a nákladů, které jsou mimořádné svým objemem či původem,

- zálohy, závdavky, zápůjčky a úvěry poskytnuté členům orgánů účetní jednotky včetně uvedení úrokové sazby a hlavních podmínek,

- dluhy a podmíněné dluhy, které nejsou vykázány v rozvaze,

- průměrný počet zaměstnanců v průběhu účetního období.

Dále platí požadavek, aby mikro či malá neauditovaná účetní jednotka v příloze rovněž zveřejnila informace o nabytí vlastních akcií či vlastních podílů.

Informace, které musí dále zveřejňovat mikro a malé účetní jednotky, které podléhají statutárnímu auditu, jsou následující:

- u jednotlivých položek stálých aktiv:

- zůstatky na počátku a konci účetního období, přírůstky a úbytky během účetního období,

- výši opravných položek a oprávek na počátku a konci účetního období a jejich zvýšení či snížení během účetního období,

- výši úroků, pokud účetní jednotka rozhodla, že jsou součástí ocenění majetku,

- povahu a obchodní účel operací účetní jednotky, které nejsou zahrnuty v rozvaze, přičemž nemusí uvádět finanční dopad těchto operací,

- informace o transakcích, které účetní jednotka uzavřela se spřízněnou stranou a které nebyly uzavřeny za běžných tržních podmínek,

- název a sídlo účetní jednotky, která sestavuje konsolidovanou účetní závěrku nejužší skupiny účetních jednotek, ke které účetní jednotka jako konsolidovaná účetní jednotka patří.

Informace, které musí dále vykazovat střední a velké účetní jednotky, jsou následující:

- u jednotlivých položek stálých aktiv:

- zůstatky na počátku a konci účetního období, přírůstky a úbytky během účetního období,

- výši opravných položek a oprávek na počátku a konci účetního období a jejich zvýšení či snížení během účetního období,

- výši úroků, pokud účetní jednotka rozhodla, že jsou součástí ocenění majetku,

- počet a jmenovitá hodnota či účetní hodnota vydaných akcií během účetního období,

- informace o vyměnitelných dluhopisech,

- informace o navrhovaném rozdělení zisku či vypořádání ztráty,

- výše odložené daně na konci období včetně jejího vývoje,

- informace o přepočteném počtu zaměstnanců (viz výše) podle kategorií,

- výše odměn přiznaných za účetní období členům orgánů účetní jednotky,

- povaha a obchodní účel operací účetní jednotky, které nejsou zahrnuty v rozvaze,

- informace o transakcích, které účetní jednotka uzavřela se spřízněnou stranou a které nebyly uzavřeny za běžných tržních podmínek,

- název a sídlo konsolidovaných účetních jednotek nebo přidružených účetních jednotek s uvedením výše podílu na základním kapitálu. V případě, kdy by zveřejnění mohlo účetní jednotku či jinou z dané skupiny poškodit, potom tuto informaci nemusí uvést – o neuvedení je však třeba informovat v příloze.

Velké účetní jednotky musí navíc zveřejnit:

- rozčlenění tržeb podle segmentů (kategorie činnosti, zeměpisné trhy). Informaci lze vynechat pouze tehdy, pokud by zveřejnění mohlo účetní jednotku vážně poškodit – musí však o vynechání těchto údajů informovat,

- výši celkové odměny účtované auditorem za povinný audit roční účetní závěrky a celkové odměny auditora za jiné ověřovací služby, za daňové poradenství a jiné neauditorské služby. Tyto informace není třeba uvádět jen tehdy, pokud je účetní jednotka zahrnuta do konsolidované účetní závěrky a tyto informace jsou uvedeny v příloze ke konsolidované účetní závěrce.

1.2.4
Přehled o peněžních tocích

Jakkoli o rámcové struktuře přehledu o peněžních tocích hovoří vyhláška 500, v detailu se mu věnuje ČÚS 023. Jeho struktura pro nepřímou metodu je následující:

P.

Stav peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů na začátku účetního období

Peněžní toky z hlavní výdělečné činnosti (provozní činnost)

Z.

Účetní zisk nebo ztráta před zdaněním

A.1.

Úpravy o nepeněžní operace

A.1.1. Odpisy stálých aktiv a umořování opravné položky k nabytému majetku

A.1.2. Změna stavu opravných položek a rezerv

A.1.3. Zisk z prodeje stálých aktiv

A.1.4. Výnosy z podílů na zisku

A.1.5. Vyúčtované nákladové úroky s výjimkou úroků zahrnovaných do ocenění dlouhodobého majetku a vyúčtované výnosové úroky

A.1.6. Případné úpravy o ostatní nepeněžní operace

A.*

Čistý peněžní tok z provozní činnosti před zdaněním a změnami pracovního kapitálu

A.2.

Změny stavu nepeněžních složek pracovního kapitálu

A.2.1. Změna stavu pohledávek z provozní činnosti, aktivních účtů časového rozlišení a dohadných účtů aktivních

A.2.2. Změna stavu krátkodobých závazků z provozní činnosti, pasivních účtů časového rozlišení a dohadných účtů pasivních

A.2.3. Změna stavu zásob

A.2.4. Změna stavu krátkodobého finančního majetku nespadajícího do peněžních prostředků a ekvivalentů

A.**

Čistý peněžní tok z provozní činnosti před zdaněním

A.3.

Vyplacené úroky s výjimkou úroků zahrnovaných do ocenění dlouhodobého majetku

A.4.

Přijaté úroky

A.5.

Zaplacená daň z příjmů a doměrky daně za minulá období

A.***

Čistý peněžní tok z provozní činnosti

Peněžní toky z investiční činnosti

B.1.

Výdaje spojené s nabytím stálých aktiv

B.2.

Příjmy z prodeje stálých aktiv

B.3.

Zápůjčky a úvěry spřízněným osobám

B.***

Čistý peněžní tok vztahující se k investiční činnosti

Peněžní toky z finančních činností

C.1.

Dopady změn dlouhodobých, resp. krátkodobých závazků

C.2.

Dopady změn vlastního kapitálu na peněžní prostředky a ekvivalenty

C.2.1. Zvýšení peněžních prostředků z důvodů zvýšení základního kapitálu, ážia atd.

C.2.2. Vyplacení podílů na vlastním kapitálu společníkům

C.2.3. Další vklady peněžních prostředků společníků a akcionářů

C.2.4. Úhrada ztráty společníky

C.2.5. Přímé platby na vrub fondů

C.2.6. Vyplacené podíly na zisku včetně zaplacené daně

C.***

Čistý peněžní tok vztahující se k finanční činnosti

F.

Čisté zvýšení, resp. snížení, peněžních prostředků

R.

Stav peněžních prostředků a peněžních ekvivalentů na konci účetního období

1.2.5
Přehled o změnách vlastního kapitálu

Velmi obecně je přehled o změnách vlastního kapitálu definován vyhláškou 500. Protože neexistuje jeho legislativní struktura, lze doporučit následující možnou formu prezentace:

Základní kapitál

Fondy
z přecenění

Fondy ze zisku

Kum. výdělky

Jiný VHML

VH ve schval. řízení

Vlastní kapitál celkem

Stav k 1. 1. 2020

Předpis podílů na zisku

x

Příděl do fondů ze zisku

x

x

Zvýšení ZK ze zisku

x

x

Úhrada ztráty minulých let ze zisku

x

x

x

Zbytek zisku nerozdělen

x

x

x

Zvýšení ZK z kumulovaných výdělků

x

x

Zvýšení ZK z cizích zdrojů

x

Zvýšení ZK emisí nových akcií/podílů

x

Přecenění cenných papírů

x

x

Oprava chyb z minulých let

x

Výsledek hospodaření běžného období

x

Stav k 31. 12. 2020

1.2.6
Shrnutí požadavků na sestavení a zveřejnění účetní závěrky

Na závěr této kapitoly se pokusíme shrnout požadavky na sestavení a zveřejnění účetní závěrky pro jednotlivé kategorie účetních jednotek:

- neauditovaná mikro účetní jednotka:

- sestaví rozvahu (zkrácený rozsah pro mikro účetní jednotky), výkaz zisku a ztráty (plný rozsah) a přílohu (§ 39 vyhlášky 500),

- zveřejní však pouze rozvahu a přílohu;

- neauditovaná malá účetní jednotka:

- sestaví rozvahu (zkrácený rozsah pro malé účetní jednotky), výkaz zisku a ztráty (plný rozsah) a přílohu (§ 39 vyhlášky 500),

- zveřejní však pouze rozvahu a přílohu;

- auditovaná malá účetní jednotka:

- sestaví a zveřejní rozvahu (plný rozsah), výkaz zisku a ztráty (plný rozsah) a přílohu (§ 39 a 39a vyhlášky 500);

- střední účetní jednotka:

- sestaví a zveřejní rozvahu (plný rozsah), výkaz zisku a ztráty (plný rozsah), přílohu (§ 39 a 39b vyhlášky 500), přehled o peněžních tocích, přehled změn ve vlastním kapitálu;

- velká účetní jednotka:

- sestaví a zveřejní rozvahu (plný rozsah), výkaz zisku a ztráty (plný rozsah), přílohu (§ 39, 39b a 39c vyhlášky 500), přehled o peněžních tocích, přehled změn ve vlastním kapitálu.

2

Účtová třída 0 – stálá aktiva

V účtové třídě 0 jsou evidována veškerá stálá aktiva. Tato můžeme členit na dlouhodobý nehmotný majetek evidovaný ve skupinách 01, 04, 05, 07 a 09; dlouhodobý hmotný majetek evidovaný ve skupinách 02 až 05, 08 a 09 a dlouhodobý finanční majetek evidovaný ve skupinách 05, 06 a 09.

Pozvali mě na svatbu a já nevím, zda mám jít.

A kdo tě pozval?

Moje snoubenka.

2.1
Účtová skupina 01 – Dlouhodobý nehmotný majetek

Dlouhodobým nehmotným majetkem rozumíme majetek bez fyzické podstaty, zejména vývoj, nakoupené licence a franšízy, software, goodwill, emisní povolenky či preferenční limity.

Dlouhodobý nehmotný majetek můžeme oceňovat:

- na bázi pořizovací ceny, jedná-li se o nakoupený majetek;

- na bázi reprodukční pořizovací ceny, jedná-li se o bezúplatně nabytý majetek;

- či na bázi vlastních nákladů, byl-li vyroben vlastní činností.

Dlouhodobý nehmotný majetek je odpisován s výjimkou emisních povolenek, kdy se fakticky jedná o určitou formu dotace. Zároveň je možné dlouhodobý nehmotný majetek technicky zhodnocovat. Pokud účetní jednotka naplní kritéria pro technické zhodnocení, potom o výši technického zhodnocení upraví hodnotu dlouhodobého nehmotného majetku v rozvaze.

V rozvaze nalezneme informace o konečných zůstatcích níže uvedených syntetických účtů v následujících položkách:

Účet

Položka rozvahy

Aktiva

Pasiva

012-Nehmotné výsledky vývoje

B.I.1.

013-Software

B.I.2.1.

014-Ocenitelná práva

B.I.2.2.

015-Goodwill

B.I.3.

019-Jiný dlouhodobý nehmotný majetek

B.I.4.

012-Nehmotné výsledky vývoje

Na účtu jsou evidovány takové výsledky vývoje, které nejsou předmětem ocenitelných práv. Nehmotné výsledky vývoje účetní jednotka buď mohla vytvořit vlastní činností za účelem obchodování s nimi, nebo je nabyla od jiné účetní jednotky.

Pokud účetní jednotka vytvářela tyto nehmotné výsledky variantně, potom je hodnota variantních řešení součástí. Naopak ocenění nehmotných výsledků účetní jednotka snižuje o přijaté dotace na vývoj ze strany státních a obdobných institucí.

Náklady na výzkum jsou vykazovány přímo jako provozní náklady období, v němž byly vynaloženy.

Operace

MD

D

Zařazení nehmotných výsledků vývoje do majetku

012

041

Bezúplatné nabytí nehmotných výsledků vývoje

012

413

Nákup nehmotných výsledků vývoje

012

211, 221

Nově zjištěné nehmotné výsledky vývoje

012

072

Zúčtování odepsaných nehmotných výsledků vývoje

072

012

013-Software

Na účtu je evidován software, tedy programové vybavení počítače, které účetní jednotka buď vytvořila vlastní činností, a to za účelem obchodování s ním, nebo jej nabyla od jiné účetní jednotky.

Pokud účetní jednotka software vytvářela variantně, potom hodnota variantních řešení je rovněž součástí vstupní ceny. Naopak ocenění softwaru účetní jednotka snižuje o přijaté dotace ze strany státních a obdobných institucí.

V případě, že software sestává z více modulů, které mají samostatnou funkci, záleží na účetní jednotce, zda bude tyto moduly vykazovat samostatně, nebo bude vykazovat softwarové řešení jako celek.

Software může být předmětem technického zhodnocení. Musí se však jednat o upgrade, nikoliv update softwaru. Upgradem rozumíme zdokonalení či rozšíření parametrů softwaru, jeho vyšší verzi. Naopak update představuje aktualizaci softwaru, tedy návrat softwaru do původního provozuschopného stavu. Update neznamená technické zhodnocení softwaru, nýbrž jeho opravu, a proto hodnotu updatu účtujeme do nákladů.

Na závěr je třeba upozornit, že software, který účetní jednotka vytvořila pro své vlastní potřeby, nelze evidovat jako součást dlouhodobého nehmotného majetku. Takový software musí účetní jednotka zachytit při jeho vzniku do nákladů na účet 518.

Operace

MD

D

Zařazení softwaru do majetku

013

041

Splacení vkladu softwarem

013

353

Bezúplatné nabytí softwaru

013

413

Nákup softwaru

013

211, 221, 321, 325

Nově zjištěný software

013

073

Aktivace softwaru vyprodukovaného účetní jednotkou

013

587

Zúčtování odepsaného softwaru

073

013

014-Ocenitelná práva

Na účtu jsou evidována ocenitelná práva. Těmi rozumíme předměty průmyslového či obdobného vlastnictví (know-how, licence) a dále výsledky duševní tvůrčí činnosti, pakliže byly vytvořeny buď vlastní činností za účelem obchodování s nimi, nebo byly nabyty od jiných účetních jednotek. Jedná se zejména o:

- patenty,

- vynálezy,

- licence,

- ochranné známky,

- know-how,

- průmyslové vzory,

- užitné vzory,

- zlepšovací návrhy apod.

V případě, že účetní jednotka ocenitelná práva vytvářela variantně, potom hodnota variantních řešení je rovněž součástí vstupní ceny. Naopak hodnotu ocenitelných práv účetní jednotka snižuje o přijaté dotace ze strany státních a obdobných institucí.

Operace

MD

D

Zařazení ocenitelných práv do majetku

014

041

Splacení vkladu ocenitelnými právy

014

353

Bezúplatné nabytí ocenitelných práv

014

413

Nákup ocenitelných práv

014

211, 221

Nově zjištěná ocenitelná práva

014

074

Aktivace ocenitelných práv vyprodukovaných účetní jednotkou

014

587

Zúčtování odepsaných ocenitelných práv

074

014

015-Goodwill

Na účtu je evidován kladný či záporný rozdíl mezi oceněním účetní jednotky či její části nabyté koupí, vkladem či oceněním majetku a dluhů v rámci přeměn účetní jednotky, a souhrnem jejích individuálně přeceněných složek majetku sníženým o převzaté dluhy.

Goodwill účetní jednotky odpisují po dobu 60 měsíců od okamžiku nabytí účetní jednotky nebo její části nebo od rozhodného dne přeměny. Záporný goodwill je odpisován výnosově do provozních výnosů. Goodwill může být odpisován i delší období, ale to nesmí celkově přesáhnout 120 měsíců.

Účetní jednotka si na počátku musí sama vybrat, zdali bude účtovat o goodwillu, či o oceňovacím rozdílu k nabytému majetku (rozdíl mezi kupní cenou a účetní hodnotou čistých aktiv). Nelze účtovat paralelně o obou těchto položkách pro identickou podnikovou kombinaci.

Operace

MD

D

Zaúčtování rozdílu:

- nabývací cena je nižší než účetní hodnota

- nabývací cena je vyšší než účetní hodnota

0x, 1x, 2x, 3x

015

015

0x, 1x, 2x, 3x

Odúčtování goodwillu při jeho odepsání:

- goodwill

- záporný goodwill

075

015

015

075

019-Jiný dlouhodobý nehmotný majetek

Na účtu je evidován jinde neuvedený dlouhodobý nehmotný majetek. Jedná se zejména o preferenční limity a o emisní povolenky.

Preferenčními limity rozumíme individuální referenční množství mléka, dále individuální produkční kvóty a individuální limit prémiových práv, a to bez ohledu na výši ocenění. Preferenční limity se odpisují dle doby, po kterou účetní jednotka tyto získala.

Emisní povolenky jsou dlouhodobým nehmotným majetkem vždy bez ohledu na výši ocenění. Obdrží je znečišťovatel ovzduší od státu, přičemž přebytky emisních povolenek lze prodat na trhu. Jsou jediným nehmotným majetkem, který se neodpisuje.

Operace

MD

D

Zařazení ostatního DNM do užívání

019

041

Splacení vkladu ostatním DNM

019

353

Bezúplatné nabytí ostatního DNM

019

413

Bezúplatné nabytí emisních povolenek

019

347

Nákup ostatního DNM

019

211, 221, 321, 325

Nově zjištěný ostatní DNM

019

079

Aktivace ostatního DNM vyprodukovaného účetní jednotkou

019

587

Zúčtování odepsaného ostatního DNM

079

019

Úhrada emisí emisními povolenkami

389

019

PŘÍKLAD 3

Software

Účetní jednotka realizovala následující transakce související s pořízením různého softwaru:

Op.

Text

Částka

MD

D

1.

Faktura přijatá:

- nákup počítače

- cena softwaru (komplexní kancelářské aplikace)

- DPH 21 %

- celkem

35 000

65 000

21 000

121 000

501

041

343

x

x

x

x

321

2.

Zařazení softwaru do majetku obchodní korporace

65 000

013

041

3.

Zúčtovány mzdy firemních vývojářů nového softwaru, který využívá jen tato účetní jednotka

15 000

521

331

4.

Nakoupen za hotové drobný materiál
pro potřeby vývoje firemního softwaru:

- cena materiálu

- DPH 21 %

- celkem

5 000

1 050

6 050

501

343

x

x

x

211

5.

VPD: nákup softwaru od neplátce DPH

25 000

518

211

PŘÍKLAD 4

Emisní povolenky

Účetní jednotka realizovala v oblasti nabytí a užití emisních povolenek následující transakce:

Op.

Text

Částka

MD

D

1.

Bezúplatné nabytí emisních povolenek v běžném období

200 000

019

347

2.

Odhad emisí CO_2 vypuštěných v běžném období

280 000

548

389

3.

Rozpuštění dotace od státu v běžném období

200 000

347

648

4.

Nákup dalších emisních povolenek na trhu v následujícím období

100 000

019

221

5.

Úhrada emisí emisními povolenkami:

- hodnota emisních povolenek

- zrušení dohadné položky

- zúčtování rozdílů mezi dohadnou položkou a pořizovací cenou emisních povolenek

300 000

280 000

20 000

x

389

548

019

x

x

Blondýnka s brunetkou hrají fotbal. Brunetka dá gól a zakřičí: Jedna nula.

Kopou dál, až se gól podaří dát i blondýnce, která vítězoslavně ohlásí: druhá nula.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Účetní souvztažnosti podnikatelských subjektů, 4. vydání.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.