Vzor citace: Hušáková, Zdeňka. Meritum Daň z přidané hodnoty 2022. Praha: Wolters Kluwer ČR, 2022.

Odpovědná redaktorka Tereza Šímová

Upozornění

Všechna práva vyhrazena. Žádná část tohoto díla nesmí být reprodukována nebo kopírována v jakékoliv formě bez předchozího souhlasu nakladatele. Dílo nebo jeho části nelze přetisknout ani jinak užít, včetně užití v elektronické podobě. Chráněno je textové uspořádání i grafická úprava a zapovídá se i jejich napodobování. Právo na ochranu před nekalou soutěží zůstává nedotčeno.

ISBN 978-80-7676-365-4 (e-pub)

ISBN 978-80-7676-366-1 (mobi)

Wolters Kluwer ČR © Wolters Kluwer ČR, 2022

U Nákladového nádraží 3265/10

130 00 Praha 3

tel.: 246 040 400, fax: 246 040 401

www.wolterskluwer.cz Vydání šestnácté

e-mail: obchod@wolterskluwer.cz

Obsah této publikace naleznete také v ASPI.

E-kniha k dostání na www.wolterskluwer.cz/obchod

Zkratky a užité právní předpisy

Zkratky užitých právních předpisů

Zkratka

Název předpisu

Číslo předpisu

DŘ

daňový řád

zákon č. 280/2009 Sb.

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) o potravinách určených pro kojence a malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a náhradě celodenní stravy pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013

OZ

občanský zákoník

zákon č. 89/2012 Sb.

recast Šesté směrnice

směrnice rady o společném systému daně z přidané hodnoty

směrnice 2006/112/ES

školský zákon

zákon o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon)

zákon č. 561/2014 Sb.

zákon o veřejném zdravotním pojištění

zákon o veřejném zdravotním pojištění a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů

zákon č. 48/1997 Sb.

ZDP

zákon o daních z příjmů

zákon č. 586/1992 Sb.

ZDPH

zákon o dani z přidané hodnoty

zákon č. 235/2004 Sb.

ZSD

zákon o spotřebních daních

zákon č. 353/2003 Sb.

ZÚ

zákon o účetnictví

zákon č. 563/1991 Sb.

Ostatní zkratky

Zkratka

Pojem

čj.

číslo jednací

čl.

článek

ČNB

Česká národní banka

ČR

Česká republika

DIČ

daňové identifikační číslo

DPH

daň z přidané hodnoty

EHS

Evropské hospodářské společenství

ES

Evropská společenství

ESVO

Evropské sdružení volného obchodu

EU

Evropská unie

FKSP

fond kulturních a sociálních potřeb

IČ

identifikační číslo

ISO

International Organization for Standardization (Mezinárodní organizace pro normalizaci)

NATO

North Atlantic Treaty Organization (Severoatlantický pakt)

sp. zn.

spisová značka

SKP

standardní klasifikace produkce

vč.

včetně

Předmluva

meritum Daň z přidané hodnoty 2022 obsahuje z hlediska praktického využití srozumitelný výklad problematiky DPH a je koncipováno jako každodenní pomůcka pro všechny, kteří se chtějí v této oblasti orientovat. Publikace je rozdělena do tří částí:

- obecné principy daně z přidané hodnoty,

- uplatňování daně z přidané hodnoty,

- správa daně z přidané hodnoty.

Výklad je zpracován ve znění právních předpisů k 1. 1. 2022.

Výhodou meritum je přehledná a praktická struktura textů a zvýraznění novinek pomocí vykřičníku umístěného vedle textu, který o nové informaci pojednává. Pro případné vyhledání právní úpravy vysvětlovaného problému jsou v textech uváděny na okraji stran, příp. v závorkách v textu konkrétní odkazy. Text je doplněn o přílohy obsahující mj. příklad včetně vzorového vyplnění přiznání k DPH.

Věříme, že oceníte přehlednost a srozumitelnost výkladu a že vám meritum Daň z přidané hodnoty 2022 poskytne řešení vašich každodenních problémů. Uvítáme jakékoli vaše podněty či připomínky k obsahu i formě výkladu.

Redakce meritum

ČÁST I

Obecné principy daně z přidané hodnoty

Novelizace pro rok 2022

Novela roku 2022 navazuje na předchozí novely. K datu 1. 1. 2022 nabývají účinnosti novelizovaná ustanovení, která se týkají především cestovních služeb. Dále nabyly k datu 1. 10. 2021 ustanovení navazující na evropskou legislativu stran obchodování na elektronickém rozhraní včetně změn u dříve označeného zasílání zboží, kdy nově zákon hovoří o prodeji na dálku. S tím pak i souvisí změny v rozšíření zvláštního režimu jednoho správního místa o prodeje zboží na dálku.

KAPITOLA 1

Obecné principy daně z přidané hodnoty

1.1
Předmět úpravy DPH

§ 2 odst. 1 ZDPH Předmětem úpravy ZDPH je uplatnění daně z přidané hodnoty, která se za stanovených podmínek uplatňuje na zboží a služby.

Předmětem daně je dodání zboží, pokud je uskutečňuje osoba povinná k dani, která jedná jako taková, a to za úplatu a s místem plnění v tuzemsku. Pod pojem dodání zboží spadá též dodání (převod) nemovitých věcí. Předmětem daně je také poskytování služeb, pokud je uskutečňuje osoba povinná k dani za úplatu a s místem plnění v tuzemsku.

Předmětem daně je dále pořízení zboží z jiného členského státu EU, pokud je uskutečněno za úplatu, a to osobou povinnou k dani nebo právnickou osobou, která nebyla založena za účelem podnikání. Jestliže se jedná o pořízení nového dopravního prostředku, je toto pořízení předmětem daně i v případě, že pořizovatelem je osoba, která není osobou povinnou k dani, např. občan, který nepodniká. Za stanovených podmínek není pořízení zboží z jiného členského státu předmětem daně. Uvedené výjimky se nevztahují na pořízení nového dopravního prostředku a zboží, které je předmětem spotřební daně.

Předmětem daně je i dovoz zboží, kterým se rozumí především dodání zboží do tuzemska ze třetích zemí, tj. zemí mimo EU.

Předmětem daně není pořízení zboží z jiného členského státu za podmínek, resp. pro případy vymezené v § 2a ZDPH. Z těchto případů je tak třeba upozornit především na situaci, kdy celková hodnota pořízeného zboží v běžném kalendářním roce nepřekročila částku 326 000 Kč a tato částka nebyla překročena ani v minulém roce a pořizovatelem je osoba vyjmenovaná v § 2a odst. 2 ZDPH. Do uvedených částek je zboží zdaňováno prodávajícím, který je osobou registrovanou k dani v jiném členském státě, a to v zemi, odkud je zboží dodáváno. Po překročení této částky je povinen daň přiznat pořizovatel v tuzemsku.

Dále předmětem daně není také pořízení zboží z jiného členského státu, jestliže by v tuzemsku bylo osvobozeno od daně podle § 68 odst. 1 až 10 ZDPH, ve státě odeslání je předmětem zvláštních režimů – pro obchodníky s použitým zbožím, uměleckými předměty a starožitnostmi, pro prodej ve veřejné dražbě a přechodného režimu pro použité dopravní prostředky.

§ 2 odst. 2 ZDPH Zdanitelnými plněními jsou pouze ta plnění, která nejsou osvobozena od daně. Zdanitelná plnění tudíž podléhají dani na výstupu ve výši 10, 15 nebo 21 % (tzn. podle příslušné sazby daně). Nicméně uvedené neznamená, že osvobozená plnění nejsou předmětem daně.

1.2
Mechanismus fungování DPH

Daň z přidané hodnoty je nepřímou daní a daní ze spotřeby. Daň z přidané hodnoty zatěžuje především konečného spotřebitele, tj. jak osobní spotřebu občanů, tak i stát a jím zřízené organizace a další subjekty, které neprovádějí ekonomickou činnost.

Daň z přidané hodnoty do státního rozpočtu ale přitom vlastně odvádějí daňové subjekty, které jsou registrovány jako plátci DPH, protože tato daň se vybírá po částech v jednotlivých fázích výroby a odbytu zboží a při poskytování služeb. Plátce daně má povinnost uplatňovat daň na výstupu za jím uskutečněná zdanitelná plnění a má nárok na odpočet daně na vstupu u přijatých plnění, tím vlastně zdaňuje pouze svou přidanou hodnotu. Jestliže daň na výstupu za příslušné zdaňovací období převýší odpočet daně, vzniká plátci vlastní daň. Pokud naopak odpočet daně za příslušné zdaňovací období převýší daň na výstupu, vznikne plátci nadměrný odpočet.

1.3
Územní působnost České republiky

§ 3 ZDPH

Územní působnost ZDPH je klíčová pro správné vymezení předmětu daně ve vazbě na místo plnění.

Tuzemskem se pro účely ZDPH rozumí území České republiky.

Ve vazbě na vymezení tuzemska se vymezuje pojem „území Evropské unie“ jako souhrn území členských států. Pojmem „třetí země“ se rozumí území mimo území ES. Dále je zde vymezeno, že členským státem se rozumí území členského státu EU s výjimkou jeho území, na které se nevztahuje Smlouva o Evropské unii a Smlouva o fungování Evropské unie.

Ve vazbě na evropskou právní úpravu jsou některá území členských států, která jsou součástí celního území EU, považována pro účely DPH za třetí zemi, a proto dodání zboží z těchto území do tuzemska je zdaňováno jako dovoz zboží a dodání zboží z tuzemska na tato území jako vývoz zboží. Jedná se např. o některé španělské ostrovy a francouzské zámořské departmenty. Pro účely DPH se za třetí zemi považují také některá území, která nejsou součástí celního území ES. Jedná se např. o ostrov Helgoland, Ceuta a Melilla.

Naopak některá území jsou považována za daňové území EU, tj. chápou se jako území některého členského státu a dodání zboží z těchto území není považováno za dovoz zboží, ale za pořízení zboží z jiného členského státu. Dodání zboží z tuzemska do těchto území není obdobně považováno za vývoz zboží, ale za dodání zboží do jiného členského státu. Jedná se o území Monackého knížectví, které se pro účely ZDPH považuje za území Francouzské republiky, o území ostrova Man, které se považuje za území Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, a o území Akrotiri a Dhekelie, která se považují za území Kypru.

Poznámka

Současně také je třeba upozornit na to, že vymezení „celního území“ podle celních předpisů se nemusí shodovat s územní působností pro účely DPH.

KAPITOLA 2

Místo plnění

§ 7 až 12 ZDPH Místo plnění je jednou z rozhodujících skutečností pro vymezení předmětu daně, protože pouze u plnění s místem plnění v tuzemsku se postupuje podle znění ZDPH platného pro Českou republiku, tj. pouze u těchto plnění vzniká povinnost zaplatit a přiznat daň, příp. osvobození od daně s nárokem nebo bez nároku na odpočet daně podle ZDPH. Jestliže je místo plnění mimo tuzemsko, je nutno při uplatňování daně postupovat podle předpisů platných v zemi, kde je podle stanovených pravidel místo plnění.

2.1
Místo plnění při dodání zboží

2.1.1
Místo plnění při dodání zboží

§ 7 odst. 1 ZDPH Místem plnění při dodání zboží v případě, že s dodáním zboží není spojena přeprava, je místo, kde dochází k dodání předmětného zboží.

Příklad

Pokud si kupující vyzvedne sám zboží v prodejně nebo na skladě, je místem plnění místo, kde dochází k prodeji.

§ 7 odst. 2 ZDPH V případě dodání zboží, které je spojeno s přepravou nebo odesláním, je místem plnění místo, kde se zboží nachází v době, kdy se přeprava nebo odeslání zboží začíná uskutečňovat.

Příklad

Pokud je zboží dodáváno spolu se zajištěním přepravy, např. silniční nákladní přepravou, je místem plnění to místo, kde se zboží nakládá – např. sklad výrobce.

§ 7 odst. 3 a 4 ZDPH Ustanovení § 7 odst. 3 ZDPH upravuje stanovení místa plnění v případě řetězových dodávek zboží, kdy je zboží přepraveno z jednoho členského státu do jiného. A to za podmínek, že zboží je přepravováno pouze v rámci jedné přepravy od prvního dodavatele přímo k poslednímu odběrateli. Na základě tohoto ustanovení se přeprava přiřazuje pouze jedinému z těchto plnění tak, aby bylo možno jednoznačně určit, které plnění z řetězových dodávek je spojeno s osvobozením od daně u intrakomunitárního dodání. Pravidlo pro stanovení místa plnění je navázáno na osobu prostředníka. Podle písm. a) se dodání zboží s přepravou přiřazuje prostředníkovi. Dle písm. b) se dodání zboží s přepravou přiřazuje odběrateli prostředníka v situaci, kdy prostředník uskutečňuje dodávku pod DIČ státu, ve kterém je zahájena přeprava.

Pojem prostředník je poté vysvětlen v § 7 odst. 4 ZDPH – jedná se o osobu, jež není prvním dodavatelem a současně zboží sám odesílá nebo přepravuje nebo přepravu uskutečňuje jím zmocněná osoba.

! § 7 odst. 5 ZDPH Paragraf 7 odst. 5 říká, že pravidlo pro stanovení místa plnění u řetězových dodávek se nepoužije pro případy dodání zboží usnadněné provozovatelem elektronického rozhraní.

§ 7 odst. 6 ZDPH Jestliže je dodání zboží spojeno s jeho instalací nebo montáží, je místem plnění místo, kde je zboží instalováno nebo smontováno.

Příklad

Pokud je dodáváno technologické zařízení s montáží, je místem plnění místo, kde je jeho montáž prováděna, tedy např. výrobní hala odběratele výrobního zařízení.

Toto ustanovení je v praxi důležité zejména v případě, že je plátcem dodáváno zboží s instalací nebo montáží v jiném členském státě nebo ve třetí zemi. Toto dodání se vykazuje v daňovém přiznání pouze v řádku 25, kde se vykazují ostatní plnění s místem plnění mimo tuzemsko, a nevykazuje se v souhrnném hlášení o dodávkách zboží do jiného členského státu.

§ 7 odst. 7 a 8 ZDPH V případě, že je dodáno zboží na palubě lodě, letadla nebo vlaku během přepravy osob uskutečněné na území EU, považuje se za místo plnění vždy místo zahájení přepravy osob. Zpáteční přeprava se přitom považuje za samostatnou přepravu. Odstavec 5 pak vysvětluje, co se pro účely odst. 4 rozumí zde užitými pojmy.

Příklad

Pokud je prodáváno zboží v letadle, které letí z Prahy do Londýna, místo plnění je u veškerého prodeje během této cesty v České republice, i když je zboží fakticky prodáno nad územím jiných členských států.

Základní pravidla pro stanovení místa plnění při dodání zboží jsou uvedena v následující tabulce.

Způsob dodání zboží

Místo plnění

Právní úprava v ZDPH

bez odeslání nebo přepravy

místo, kde se zboží nachází v době dodání

§ 7 odst. 1

s odesláním nebo přepravou

místo zahájení přepravy nebo odeslání

§ 7 odst. 2

dodání zboží s instalací, montáží

místo instalace, montáže zboží

§ 7 odst. 6

na palubě letadla, lodi či vlaku

místo zahájení přepravy cestujících

§ 7 odst. 7

2.1.2
Místo plnění při dodání nemovitých věcí

§ 7 odst. 9 ZDPH Místem plnění při dodání nemovité věci je místo, kde se předmětná nemovitá věc nachází.

Z toho např. vyplývá, že převod staveb v jiném členském státě EU nebo ve třetí zemi není předmětem daně podle ZDPH platného pro Českou republiku. Předmětem daně je za stanovených podmínek převod staveb v tuzemsku, bez ohledu na to, zda kupujícím je tuzemská osoba či osoba z EU nebo ze třetí země.

2.1.3
Místo plnění při dodání plynu, elektřiny, tepla či chladu

§ 7a ZDPH Místem plnění je při dodání plynu prostřednictvím přepravní nebo distribuční soustavy, při dodání elektřiny nebo při dodání tepla či chladu sítěmi obchodníkovi místo, kde má obchodník sídlo, místo podnikání nebo kde má provozovnu, pro kterou je toto zboží dodáno, popř. místo pobytu či místo, kde se obvykle zdržuje.

Z toho vyplývá, že v případě dodání např. plynu plátcem z tuzemska obchodníkovi se sídlem v jiném členském státě, je místo plnění v tomto jiném členském státě. Obchodníkem se přitom pro tyto účely rozumí osoba povinná k dani, která nakupuje plyn, elektřinu, teplo nebo chlad zejména za účelem jejich dalšího prodeje a jejíž vlastní spotřeba tohoto zboží je zanedbatelná.

Jestliže je dodáván plyn, elektřina, teplo nebo chlad soustavami nebo sítěmi jiné osobě než obchodníkovi, místem plnění je místo, kde osoba, které je plyn nebo elektřina dodána, tento plyn či elektřinu spotřebuje. Z toho vyplývá, že v případě dodání např. plynu plátcem z tuzemska firmě se sídlem v jiném členském státě, která není obchodníkem, je místo plnění v tomto jiném členském státě, pokud je zde plyn spotřebován. Pokud osoba, které je zboží dodáno, nespotřebuje všechno dodané zboží, považuje se za místo plnění pro toto nespotřebované zboží místo, kde má tato osoba, které je zboží dodáno, sídlo, místo podnikání, místo pobytu nebo kde má provozovnu, pro niž je toto zboží dodáno, tj. použije se vlastně postup platný pro stanovení místa plnění při dodání plynu, elektřiny, tepla či chladu obchodníkovi.

Základní přehled pro určení místa plnění při dodání plynu, elektřiny, tepla či chladu je uveden v následující tabulce.

Druh plnění

Dodáno obchodníkovi

(osobě povinné k dani) za účelem dalšího prodeje

Dodáno jiné osobě

dodání plynu prostřednictvím přepravní (distribuční) soustavy

sídlo, místo podnikání nebo místo provozovny, pro kterou je zboží
dodáno

místo spotřeby zboží – pro část spotřebovaného zboží;

sídlo, místo podnikání, místo pobytu či místo provozovny, pro kterou je zboží dodáno – pro část nespotřebovaného zboží

dodání elektřiny

sídlo, místo podnikání nebo místo provozovny, pro kterou je zboží dodáno

dodání tepla či chladu sítěmi

místo spotřeby zboží – pro část spotřebovaného zboží;

sídlo, místo podnikání, místo pobytu či místo provozovny, pro kterou je zboží dodáno – pro část nespotřebovaného zboží

2.1.4
Místo plnění při zasílání zboží

! § 8 ZDPH Při prodeji zboží na dálku je obecně místem plnění místo, kde se zboží nachází po ukončení jeho odeslání nebo přepravy. Dříve toto ustanovení upravovalo pravidla pro zasílání zboží. Změny evropské legislativy se promítly i do přeshraničního obchodu v rámci EU. Co se rozumí prodejem na dálku, vymezuje § 4 odst. 9 ZDPH.

Prodejem zboží na dálku se rozumí dodání zboží, jestliže:

- je zboží odesláno nebo přepraveno z členského státu odlišného od členského státu ukončení jeho odeslání nebo přepravy:

1. osobou povinnou k dani, která zboží dodává, nebo

2. třetí osobou, zasahuje-li osoba povinná k dani, která zboží dodává, do tohoto odeslání nebo přepravy,

- je zboží dodáno osobě, pro kterou pořízení zboží není v členském státě ukončení jeho odeslání nebo přepravy předmětem daně (tzv. transakce B2C – business to consumer, například občan/konečný spotřebitel/nepodnikatel), a

- nejde o dodání nového dopravního prostředku ani o dodání zboží s instalací nebo montáží.

Odchylně od obecného pravidla navázaného na ukončení přepravy se místo plnění stanovuje podle místa, kde se zboží nachází v době, kdy jeho odeslání nebo přeprava začíná, jestliže:

- osoba povinná k dani, která zboží prodává, má sídlo:

- v členském státě a nemá provozovnu v ostatních členských státech, nebo

- mimo území Evropské unie a provozovnu pouze v jednom členském státě,

- zboží je odesláno nebo přepraveno do členského státu odlišného od členského státu, ve kterém má osoba, která zboží prodává, sídlo nebo provozovnu, a

- celková hodnota příslušných plnění bez daně nepřekročila v příslušném ani bezprostředně předcházejícím kalendářním roce částku 10 000 EUR nebo ekvivalent této částky v národní měny.

Hranice 10 000 EUR se stanovuje shodně pro celou EU a nejsou tak limity stanovené separátně a odchylně v rámci jednotlivých členských států. Nadto zákon hovoří o hodnotě příslušných plnění, kdy k tomu je třeba uvést, že těmito jsou hodnoty zboží prodaného na dálku a telekomunikační služby, služby rozhlasového a televizního vysílání a elektronicky poskytované služby poskytnuté osobě nepovinné k dani.

Současně zákon uvádí, že v případě, kdy se stanoví místo podle odst. 2, tj. ve státě zahájení přepravy, se může rozhodnout, že při stanovení místa plnění bude postupovat dle odst. 1, tj. ve státě ukončení přepravy.

Příklad

Prodejce zboží, který je plátcem DPH, prodává zboží koncovým spotřebitelům v České republice a do Německa, prostřednictvím e-shopu. Podle původních pravidel DPH byl limit pro zasílání zboží Německem 100 000 EUR. Prodejce zaslal zákazníkům od 1. 1. 2022 do Německa za 15 000 EUR. Služby, které jsou také příslušnými plněními, prodejce neposkytuje.

Prodej zboží koncovým spotřebitelům v České republice podléhá české DPH a prodejce ji přiznává v daňovém přiznání podávaném v České republice.

Protože překročil limit 10 000 EUR z prodejů zboží, bude se muset registrovat k dani v Německu. Ovšem pokud by se nechtěl registrovat v Německu, může vstoupit do zvláštního režimu jednoho správního místa, tzv. One Stop Shop (dále jen „OSS“) v České republice. Přes OSS může prostřednictvím tuzemského správce daně odvádět německou DPH z prodejů zboží na dálku.

! § 8a ZDPH Místem plnění při prodeji dovezeného zboží na dálku je místo, kde se zboží nachází po ukončení jeho odeslání nebo přepravy, pokud je zboží odesláno nebo přepraveno do členského státu odlišného od členského státu dovozu nebo na tento prodej je použit dovozní režim zvláštního režimu jednoho správního místa.

2.2
Místo plnění při poskytování služeb

2.2.1
Základní pravidlo při poskytování služeb

§ 9 ZDPH Při vymezení místa plnění při poskytování služeb je nutné rozlišovat, zda je služba poskytována pro osobu povinnou k dani či nikoliv, neboť platí 2 různá základní pravidla pro stanovení místa plnění u služeb, a to pro osoby povinné k dani a pro osoby nepovinné k dani.

§ 9 odst. 1 ZDPH Dle základního pravidla se u služeb poskytovaných osobě povinné k dani za místo plnění považuje sídlo, místo podnikání nebo provozovna příjemce služby.

Pokud plátce daně poskytuje službu, u níž se stanoví místo plnění podle základního pravidla, osobě povinné k dani se sídlem (v případě právnické osoby) nebo místem podnikání (v případě fyzické osoby) v České republice, místo plnění je v tuzemsku a poskytovateli vzniká povinnost uplatnit daň na výstupu, pokud se nejedná o službu osvobozenou od daně.

Nicméně pokud plátce službu poskytne osobě povinné k dani se sídlem nebo místem podnikání v jiném členském státě nebo ve třetí zemi, místo plnění se nachází mimo tuzemsko a plátci nevzniká povinnost odvést daň.

Podle základního pravidla se stanoví místo plnění u většiny služeb poskytovaných osobám povinným k dani. Pouze ve zvláštních případech platí specifická pravidla pro stanovení místa plnění.

Pokud plátce poskytuje službu provozovně osoby povinné k dani, místem plnění je místo, kde je tato provozovna umístěna.

Poznámka

Základní pravidlo v podstatě platí vždy tam, kde není stanoveno specifické pravidlo – jinými slovy řečeno, pokud řešené plnění nespadá pod žádný ze specifických případů stanovení místa plnění, použije se automaticky základní pravidlo.

Příklad

Pokud např. firma se sídlem v Rakousku nakupuje od českého plátce služby v tuzemsku prostřednictvím své provozovny umístěné v Brně a místo plnění se stanoví u předmětné služby podle základního pravidla, bude místo plnění v České republice, kde je umístěna provozovna, která službu nakoupila, a služba bude předmětem daně podle ZDPH platného pro Českou republiku.

§ 9 odst. 2 ZDPH Při poskytnutí služby osobě nepovinné k dani se místo plnění řídí podle sídla nebo místa podnikání, příp. podle provozovny poskytovatele služby.

Pokud tedy např. firma, která je plátcem daně a má sídlo v České republice, poskytuje službu, u níž se stanoví místo plnění dle základního pravidla, osobě nepovinné k dani, místo plnění je v tuzemsku bez ohledu na to, zda tuto službu poskytuje české osobě, osobě z jiného členského státu nebo ze třetí země. Pokud není tato služba osvobozena od daně, je poskytovatel vždy povinen uplatnit daň na výstupu.

Základní princip stanovení místa plnění při poskytování služeb osobám nepovinným k dani se použije pouze, pokud se nejedná o poskytnutí služby ve zvláštních případech, kdy platí specifická pravidla pro stanovení místa plnění.

§ 5 a 9 odst. 3 ZDPH Osoby povinné k dani jsou obecně vymezeny jako osoby samostatně uskutečňující ekonomickou činnost, tj. zjednodušeně řečeno podnikatelské subjekty. Zákon dále upřesňuje, že pro účely stanovení místa plnění je osoba povinná k dani považována za osobu povinnou k dani pro všechny služby, které jí jsou poskytnuty (což má význam u subjektů uskutečňujících jak činnosti, které jsou předmětem daně, tak činnosti, které předmětem daně nejsou – např. veřejnoprávní subjekty).

Při poskytování služeb zákazníkovi se sídlem v EU může být pro určení statusu zákazníka v praxi v prvním kroku nápomocná skutečnost, zda zákazník dá k dispozici poskytovateli služby své DIČ (v zemi svého sídla). Pokud totiž své DIČ poskytne, osvědčuje tím, že je osobou povinnou k dani. Pokud zákazník své DIČ neposkytne (např. z důvodu, že ještě nepřekročil práh pro registraci k dani), je třeba mít k dispozici jiné důkazní prostředky, že se o osobu povinnou k dani opravdu jedná, např. výpis z obchodního rejstříku či písemné prohlášení zákazníka. Při poskytování služeb osobám se sídlem mimo EU je třeba ověřit, zda se jedná o podnikatelský subjekt (např. výpis z obchodního rejstříku).

Nastavení základního pravidla pro stanovení místa plnění u služeb je uvedeno v následující tabulce.

Příjemce služby

Místo plnění

Právní úprava v ZDPH

osoba povinná k dani nebo její provozovna

sídlo, místo podnikání, příp. provozovna příjemce služby

§ 9 odst. 1

osoba nepovinná k dani nebo její provozovna

sídlo, místo podnikání, příp. provozovna poskytovatele služby

§ 9 odst. 2

2.2.2
Místo plnění při poskytnutí služby ve zvláštních případech

§ 9a až 10i ZDPH Specifické způsoby stanovení místa plnění u služeb (výjimky ze základního pravidla) jsou uvedeny v § 9a a násl.

Ustanovení v § 10, 10a až 10d ZDPH se vztahují na poskytování služeb osobám povinným k dani i osobám nepovinným k dani. Ustanovení v § 10e až 10i ZDPH se vztahují pouze na poskytování služeb osobám nepovinným k dani a ustanovení v § 9a ZDPH pouze na poskytování služeb osobám povinným k dani ze třetí země.

§ 9a ZDPH Za místo plnění při poskytnutí služby osobě povinné k dani, která má sídlo nebo provozovnu ve třetí zemi a která je plátcem daně, s výjimkou poskytnutí služby osvobozené od daně, se považuje tuzemsko, pokud je místo plnění stanoveno podle § 9 odst. 1 ZDPH ve třetí zemi a ke skutečnému užití nebo spotřebě dochází v tuzemsku.

Toto ustanovení upravuje místo plnění při poskytnutí služby osobě povinné k dani, která má sídlo nebo provozovnu ve třetí zemi. Do tohoto nového ustanovení je přesunuta úprava obsažená v dřívějším § 10k ZDPH.

§ 10 ZDPH Při poskytování služeb vztahujících se k nemovitým věcem, včetně služeb realitních kanceláří, odhadců a služeb architektů a stavebního dozoru, služby ubytovací a udělení práv na užívání nemovité věci se stanoví místo plnění podle místa, kde se nemovitá věc nachází. Další okruhy služeb, u nichž se místo plnění stanovuje dle tohoto pravidla, vymezuje prováděcí nařízení rady EU č. 1042/2013, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 282/2011, pokud jde o místo poskytnutí služby.

Současně musí být splněno, že daná služba musí mít dostatečnou souvislost s danou nemovitou věcí.

Příklad

Z toho vyplývá, že např. zpracování projektové dokumentace na konkrétní stavbu v zahraničí, i když je prováděno českým plátcem, není zdanitelným plněním, protože místo plnění ve vazbě na umístění nemovité věci je v zahraničí. Odvod daně se bude řídit pravidly tamního státu. Pro českého plátce půjde o plnění s místem plnění mimo tuzemsko.

§ 10a ZDPH Při poskytování přepravy osob je místem plnění území, kde se přeprava uskutečňuje.

Z toho fakticky vyplývá, že ZDPH platný pro Českou republiku se vztahuje pouze na tuzemský úsek přepravy.

§ 10b ZDPH Při poskytování služby spočívající v oprávnění ke vstupu na kulturní, uměleckou, sportovní, vědeckou, vzdělávací, zábavní nebo podobnou akci, jako je veletrh nebo výstava, včetně služby přímo související s tímto oprávněním ke vstupu, je místem plnění místo, kde se tato akce skutečně koná. Místem plnění při poskytnutí služby vztahující se k akci uvedené v první větě, jakož i služby organizátora této akce, osobě nepovinné k dani, je místo, kde se tato akce skutečně koná.

Služby v oblasti kultury, umění, sportu, vědy, vzdělávání, zábavy a podobné služby poskytované mezi 2 osobami povinnými k dani se zdaňují v místě usazení zákazníka. Výjimkou jsou pouze služby spočívající v oprávnění ke vstupu na tyto akce, které se zdaňují v místě konání příslušné akce.

U služeb poskytovaných v oblasti kultury, umění, sportu, vědy, vzdělávání, zábavy a podobných služeb osobě nepovinné k dani je místem plnění místo konání dané akce. To platí jak pro služby spočívající v oprávnění vstupu na tyto akce, tak pro ostatní služby (včetně služby organizátora této akce).

Příklad

Český plátce poskytne pro slovenskou společnost (plátce daně na Slovensku) školení („Jak jednat s obchodními partnery“) v České republice. Jelikož se v daném případě nejedná o službu spočívající v oprávnění vstupu na akci (pro jednotlivé zaměstnance slovenské společnosti), ale poskytnutí školení jako celku, místo plnění je na Slovensku a český plátce vystaví fakturu slovenské společnosti za své služby bez české DPH, neboť fakturaci provádí pro plátce daně na Slovensku.

Příklad

Slovenská společnost nakoupí pro své zaměstnance deset vstupenek na představení do divadla v České republice. Divadlo vystaví slovenské společnosti fakturu s českou DPH, neboť místo plnění je v tuzemsku.

§ 10c ZDPH Při poskytování stravovací služby je místem plnění místo, kde je tato služba skutečně poskytnuta.

Příklad

Český hotel (plátce daně) poskytne stravovací služby pro zaměstnance rakouské společnosti (registrované k DPH v Rakousku). Místo plnění je v tuzemsku. Český hotel vystaví fakturu na rakouskou společnost s českou daní.

Poznámka

Pokud je stravovací služba poskytnuta na palubě lodi nebo letadla anebo ve vlaku během úseku přepravy osob uskutečněného na území ES, je místem plnění místo zahájení přepravy osob.

§ 10d ZDPH Nájem dopravních prostředků má obecně místo plnění tam, kde je sídlo nebo místo pobytu zákazníka bez ohledu na skutečnost, zda je zákazník osobou povinnou k dani či nikoliv. Z uplatnění tohoto pravidla existují následující výjimky:

- pro krátkodobý nájem dopravních prostředků,

- pro nájem rekreačních lodí,

- pro nájem dopravních prostředků ze třetí země nebo do třetí země.

§ 10d odst. 2 ZDPH V případě krátkodobého nájmu dopravních prostředků, tj. po dobu ne delší než 30 dní (v případě lodí 90 dní), se místo plnění stanoví ve státě, kde je dopravní prostředek skutečně předán zákazníkovi do držení nebo užívání.

Příklad

Společnost se sídlem v Německu (osoba povinná k dani) si od českého plátce na 20 dní najme osobní automobil. Automobil je předán v České republice. Jelikož se jedná o krátkodobý pronájem, je místem plnění místo předání, tj. v daném případě tuzemsko. Český plátce tedy vystaví fakturu německé společnosti s českou DPH. Pokud by nájem byl sjednán na více než 30 dní, určilo by se místo plnění v souladu se základním pravidlem v místě sídla příjemce služby, tj. v daném případě v Německu a český plátce by fakturoval bez české daně.

§ 10d odst. 3 ZDPH Místem plnění při poskytnutí jiného než krátkodobého nájmu rekreační lodi osobě nepovinné k dani je místo, kde tato osoba loď fyzicky přebírá za podmínky, že poskytovatel má v tomto místě sídlo nebo provozovnu.

§ 10d odst. 4 ZDPH Při stanovení místa zdanění nájmu dopravního prostředku poskytovaného ze třetích zemí nebo do třetích zemí se uplatňuje kritérium skutečného použití (platí pro osoby povinné i nepovinné k dani).

Příklad

Pokud plátce se sídlem v České republice půjčí automobil švýcarské společnosti (osobě povinné k dani), která bude automobil využívat výhradně v tuzemsku, místo plnění se nepřenese do Švýcarska, kde má zákazník sídlo, ale bude se nacházet v České republice a pronajímatel musí nájem zdanit daní na výstupu.

Naopak pokud by švýcarská firma půjčila automobil tuzemskému občanovi (osobě nepovinné k dani) a automobil by byl využíván ve Švýcarsku, místo plnění by bylo ve Švýcarsku.

§ 10e ZDPH Zvláštní postup platí také pro stanovení místa plnění při poskytnutí služby zprostředkovatelem osobě nepovinné k dani. Tato služba podléhá dani ve státě, kde má místo plnění zprostředkované plnění.

§ 10f ZDPH Při poskytování služeb přepravy zboží osobě nepovinné k dani je místem plnění obecně území, kde se přeprava uskutečňuje.

Z toho fakticky vyplývá, že ZDPH platný pro Českou republiku se vztahuje pouze na tuzemský úsek přepravy.

Poznámka

Výše uvedený princip stanovení místa plnění neplatí pro přepravu zboží mezi členskými státy. V tomto případě je místem plnění místo zahájení přepravy.

§ 10g ZDPH Pro stanovení místa plnění pro služby přímo související s přepravní službou a pro služby oceňování movité hmotné věci a práce na movité hmotné věci poskytované osobě nepovinné k dani je rozhodující místo, kde jsou tyto služby skutečně poskytovány.

§ 10h ZDPH Při poskytnutí vyjmenovaných služeb osobě nepovinné k dani do třetí země se místo plnění stanoví podle místa příjemce služby. Tato úprava se týká:

- převodu a postoupení autorského práva, patentu, licence, ochranné známky a podobného práva,

- poskytování reklamních služeb,

- služeb poradenských, inženýrských, konzultačních, právních, účetních a jiných podobných služeb, zpracování dat a poskytnutí informací, překladatelských a tlumočnických služeb,

- bankovních, finančních a pojišťovacích služeb, s výjimkou nájmu bezpečnostních schránek,

- poskytnutí pracovní síly,

- nájmu movitých věcí, s výjimkou všech dopravních prostředků,

- přijetí závazku zdržet se zcela nebo zčásti v pokračování nebo vykonávání ekonomické činnosti nebo práva v tomto ustanovení vyjmenovaného,

- poskytnutí přístupu k přepravní, distribuční nebo přenosové soustavě pro plyn nebo elektřinu anebo do sítí tepla nebo chladu, poskytnutí přepravy či distribuce nebo přenosu plynu, elektřiny, tepla nebo chladu prostřednictvím těchto soustav nebo sítí, včetně přímo souvisejících služeb.

§ 10i ZDPH Místem plnění při poskytnutí služby osobě nepovinné k dani je místo příjemce služby, pokud jde o telekomunikační službu, službu rozhlasového a televizního vysílání, nebo elektronicky poskytovanou službu. V § 10i odst. 2 ZDPH je pak vymezeno, co se rozumí těmito službami, přičemž i zde pro bližší vymezení okruhu těchto služeb a zároveň i pro stanovení místa plnění u těchto služeb se použije přímo použitelný předpis EU, kterým je prováděcí nařízení rady EU č. 1042/2013, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 282/2011, pokud jde o místo poskytnutí služby. Pokud tedy osoba povinná k dani poskytuje tento vymezený okruh služeb osobám nepovinným k dani, pak místo plnění bude vždy ve státě usazení takového příjemce. Zjednodušeně řečeno, dani budou tyto služby za vymezených podmínek podléhat ve státě spotřeby.

Výjimkou z výchozího pravidla je situace, kdy jde o poskytovatele těchto služeb, jež jsou usazeni pouze v jednom členském státě, tj. v jiném členském státě nemají provozovnu nebo mají sídlo mimo EU, avšak v rámci EU mají pouze jednu provozovnu. Pokud takovýto poskytovatel poskytuje sice v jiných členských státech odlišných od státu usazení tyto služby, avšak jejich hodnota nepřesáhne 10 000 EUR v daném a ani předcházejícím kalendářním roce, pak se při stanovení místa plnění nepostupuje dle ustanovení § 10i ZDPH, ale dle základního pravidla. V zákoně je nicméně dále dáno, že má poskytovatel možnost v případě, kdy by se na něj tato výjimka vztahovala, dobrovolně postupovat dle § 10i odst. 1 ZDPH.

Pokud by šlo o případ, že jsou tyto služby poskytnuty osobě povinné k dani, bude se místo plnění řídit základním pravidlem pro stanovení místa plnění (§ 9 odst. 1 ZDPH).

Specifická pravidla pro určení místa plnění, která platí pro služby poskytované osobě povinné i nepovinné k dani, naleznete v následující tabulce.

Druh služby

Příjemce služby

Místo plnění

Právní úprava v ZDPH

služba vztahující se k nemovitým věcem

osoba povinná nebo nepovinná k dani

místo, kde se nachází nemovitá věc

§ 10

poskytování přepravy osob

osoba povinná nebo nepovinná k dani

území, kde se přeprava uskutečňuje

§ 10a

vstup na kulturní, umělecké, sportovní, vědecké, vzdělávací, zábavní akce apod.

osoba povinná nebo nepovinná k dani

místo, kde se akce skutečně koná

§ 10b

stravovací služba

osoba povinná nebo nepovinná k dani

místo, kde je tato služba skutečně poskytnuta

§ 10c

krátkodobý nájem dopravních prostředků

osoba povinná nebo nepovinná k dani

místo, kde je dopravní prostředek skutečně předán zákazníkovi do držení či užívání

§ 10d

Specifická pravidla pro určení místa plnění, která platí pro služby poskytované osobě nepovinné k dani (příp. zahraniční osobě nepovinné k dani), jsou uvedena v následující tabulce.

Druh služby

Příjemce služby

Místo plnění

Právní úprava v ZDPH

služba vztahující se ke kulturní, umělecké, sportovní, vědecké, vzdělávací, zábavní akci

osoba nepovinná k dani

místo, kde se akce skutečně koná

§ 10b

nájem rekreační lodi (jiný než krátkodobý)

osoba nepovinná k dani

místo, kde se loď přejímá

§ 10d

služba poskytnutá zprostředkovatelem

osoba nepovinná k dani

místo, kde má místo plnění zprostředkované plnění

§ 10e

přeprava zboží

osoba nepovinná k dani

území, kde se přeprava uskutečňuje

§ 10f

služba přímo související s přepravní službou; oceňování movité věci a práce na movité věci

osoba nepovinná k dani

místo, kde jsou tyto služby skutečně poskytovány

§ 10g

služby vyjmenované v § 10h

osoba nepovinná k dani ze třetí země

sídlo či místo pobytu příjemce služby

§ 10h

2.3
Místo plnění při pořízení zboží z jiného členského státu

§ 11 odst. 1 ZDPH Místo plnění při pořízení zboží z jiného členského státu, jak je zřejmé, je důležité z pohledu pořizovatele, kterému vzniká povinnost přiznat daň. Podle základního principu je obecně místem plnění místo, kde končí přeprava pořizovaného zboží.

Příklad

Pokud česká firma, která je plátcem daně, pořídí zboží od firmy, jež je registrována jako plátce v Rakousku, a zboží je přepraveno z Rakouska do České republiky, místo plnění při pořízení je v České republice, kde byla přeprava zboží ukončena, a povinnost přiznat daň v České republice má pořizovatel.

§ 11 odst. 2 a 3 ZDPH
Speciální postup platí v případě, že osoba, která pořizuje zboží, oznámí dodavateli DIČ z jiného členského státu, než ve kterém je ukončena přeprava zboží. V tomto případě je místo plnění v členském státě, který vydal toto DIČ, pokud osoba, která pořizuje zboží, neprokáže, že u tohoto pořízení, které bylo předmětem daně v členském státě ukončení odeslání nebo přepravy zboží, splnila v tomto členském státě povinnost přiznat daň nebo přiznat plnění. Obdobně se postupuje v případě, že nevznikla povinnost přiznat plnění. Zákon umožňuje poté v případě, kdy zboží bylo předmětem daně (bylo řádně přiznáno) ve státě ukončení přepravy, snížit základ daně v tuzemsku o základ daně, ze kterého byla zaplacena daň, nebo o hodnotu přiznaného plnění. Dále platí, že pokud se postupuje podle tohoto pravidla, nevzniká pořizovateli nárok na odpočet daně uplatněné při pořízení.

Příklad

Pokud by česká firma měla provozovnu na Slovensku a byla registrována k DPH jak v České republice, tak i na Slovensku, a pořizovala zboží z Německa od firmy registrované k dani v této zemi, mohla by uvedená situace v praxi nastat. Česká firma by objednala zboží z Německa na české DIČ, ale zboží by bylo přepraveno její provozovně na Slovensko. Česká firma by měla přiznat daň v České republice, pokud však prokáže, že ve vazbě na základní vymezení místa plnění přiznala daň při pořízení na Slovensku, kam bylo zboží skutečně přepraveno, může v České republice snížit základ daně o základ daně, z něhož přiznala a odvedla daň na Slovensku.

§ 11 odst. 4 ZDPH Existují speciální podmínky při vymezení místa plnění pro aplikaci zjednodušeného postupu při dodání zboží do jiného členského státu formou třístranného obchodu. V tomto případě je připuštěna možnost stanovení místa plnění v členském státě, kde končí přeprava zboží, přestože osoba, která pořizuje zboží, oznámila prodávajícímu DIČ jiného členského státu než toho, kde přeprava končí. Toto ustanovení se uplatňuje v souvislosti s použitím zjednodušeného postupu v třístranném obchodu.

2.4
Místo plnění při dovozu zboží

§ 12 ZDPH Místo plnění při dovozu zboží je vymezeno z pohledu dovozce, kterému vzniká povinnost přiznat daň. Základním pravidlem je, že místem plnění při dovozu zboží je členský stát, na jehož území se zboží nachází v době, kdy vstupuje ze třetí země na území EU.

Pokud má zboží při vstupu na území EU postavení dočasně uskladněného zboží, nebo je propuštěno do celního režimu uskladnění v celním skladu nebo svobodného pásma, aktivní zušlechťovací styk, dočasné použití s úplným osvobozením od cla nebo do režimu vnější tranzit, je místem plnění při dovozu zboží až členský stát, v němž se na toto zboží přestanou vztahovat příslušná celní opatření.

KAPITOLA 3

Daňové subjekty

3.1
Přehled daňových subjektů

V ZDPH jsou vymezeny následující typy daňových subjektů:

- osoba povinná k dani (§ 5 odst. 1 ZDPH),

- skupina (§ 5a odst. 1 a 2 ZDPH),

- plátce daně (§ 6 až 6f ZDPH),

- identifikovaná osoba (§ 6g až 6l ZDPH),

- osoba povinná přiznat nebo zaplatit daň (§ 108 ZDPH).

3.2
Osoby povinné k dani

§ 5 odst. 1 ZDPH Osobou povinnou k dani je pro účely ZDPH osoba, která uskutečňuje samostatně ekonomické činnosti.

Na základě tohoto vymezení jsou osobou povinnou k dani tuzemské podnikatelské subjekty, ať již právnické nebo fyzické osoby, ale i osoby registrované k dani v jiném členském státě a zahraniční osoby povinné k dani a také další osoby, které nejsou sice podnikateli, ale samostatně provádějí ekonomickou činnost. Tyto osoby se stanou plátci ze zákona nebo dobrovolně za stanovených podmínek, pokud provádějí ekonomickou činnost. Osobou povinnou k dani jsou i právnické osoby, které nebyly založeny nebo zřízeny za účelem podnikání, pokud provádějí ekonomické činnosti. Osobou povinnou k dani může být také skupina spojených osob.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy meritum Daň z přidané hodnoty 2022.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.