Úvod

Pomůcka ke studiu buddhismu, která se neomezuje na žádný jeho směr nebo školu. Takže tu jsou výčty z théravády, mahájány, vadžrajány i zenu.

Snad zde najdete to, co hledáte a objevíte i to, co jste nehledali, ale jste rádi, že jste našli.

Jaroslav Holeček, červenec 2021

Na obálce by použit výřez z fotografie: Nataliya Nazarová

Jedna

Jedna chuť

(eka-rasa).

1. Všechny dharmy jsou v jedné chuti pravé takovosti.

2. Všechna Buddhova učení Tří vozidel jsou jedné chuti Jednoho vozidla.

Tak jako je jediná podoba Dharmy přirovnávána k zemi, je jediná chuť Buddhova učení přirovnávána k dešti vyživujícímu všechny rostliny na zemi.

Jedno vozidlo

(ékajána). Podle Tathágatagarbhasútry existuje pouze jediná cesta, tj. mahájána, a cíle arhatů a pratjékabuddhů jsou pouze mezistupni na této cestě. Jediným konečným cílem je stav tathágaty.

Jeden vzhled

(eka-lakšana). Všechny dharmy jsou v jediném zdání pravé takovosti, které je mimo rozlišování zdání a mimo rozlišování mezi zdáním a nezdáním. O jediném zdání se však často hovoří jako o jediném zdání bez zdání.

Dva

Dva druhy poznání-moudrosti

( 二智 ). Existuje několik dvojic, například:

- Pravá moudrost-vědění ( 實智 ) a aplikovaná moudrost-vědění ( 權智 ).

- Kořenové moudrosti-vědění ( 根本智 ) a následné moudrosti-vědění ( 後得智 ).

- Celkové moudrosti-vědění ( 一切智 ) a vědění o veškeré moudrosti-vědění ( 一切種智 ).

Pravé poznání moudrosti, kořenové poznání moudrosti a celkové poznání moudrosti jsou synonyma, která se týkají poznání pravé skutečnosti dharmy, kterou je prázdnota. Aplikovaná znalost moudrosti, nazývaná také usnadňující znalost moudrosti ( 方便智 ), se týká znalosti dovedných prostředků k výcviku sebe sama a osvobození vnímajících bytostí. Pravá moudrost-vědění je podstatou a aplikovaná moudrost-vědění je jejím použitím. Následné poznání moudrosti se týká poznání všech druhů dharmy, které je důsledkem získání základního poznání moudrosti (viz: tři druhy poznání moudrosti ).

Dva druhy překážek

1. Překážky trápení, které vedou k dalším dvěma druhům překážek.

2. Překážky moudrosti-poznání (džňejávarana), jimiž jsou něčí základní nevědomost, kořenová nevědomost.

Dva druhy zrození a smrti

1. Obyčejná bytost, jejíž délka života a životní forma se řídí zákonem karmy, opakovaně prochází karmickým zrozením a smrtí v průběhu po sobě jdoucích životů.

2. Svatý bódhisattva na některém z deseti základů, jehož život a tělo stvořené myslí jsou proměnlivé podle libosti, prochází proměnlivým zrozením a smrtí. Pouze Buddha ukončil oba druhy zrození a smrti.

Dva stavy mysli bódhi

(tibetsky: bjang čhub sems gňis) jsou:

1. Stav „světské" mysli bódhi (kun rdzob) - u adeptů, kteří si ještě ne plně uvědomují pravdu o prázdnotě či bezpodstatnosti všeho (stong pa ňid, šúnjata).

2. Stav transcendentní mysli bódhi (don dam) - u člověka, který již plně pochopil pravdu o vesmírné prázdnotě, že všechno je nicota, bezobsažnost.

Dvě cesty

1. Cesta s výboji^1 je světská cesta, kterou se ubírají ti, kdo mají trápení, když následují první dvě ze čtyř ušlechtilých pravd a reinkarnují ve třech říších bytí;

2. Cesta bez výbojů je svatá cesta, kterou jdou ti, kteří následují poslední dvě ze Čtyř ušlechtilých pravd, aby se zbavili svých trápení a přešli do Tří říší existence.

Nebo:

1. Obtížná cesta k buddhovství vedoucí přes opakované zrození a smrt ve Třech říších existence.

2. Snadná cesta k buddhovství vedoucí přes znovuzrození v Čisté zemi buddhy, aby se tam mohl školit.

Dvě dokonalosti

(tibetsky: cchogs gňis; též dngos grub mam gňis).

1. Duchovní zásluhy (bsod nams).

2. Transcendentní moudrost (je šes).

Dvě meditace

(bhávana). Dva druhy meditačních cvičení:

1. Vedoucí ke zklidnění ducha, tedy k vnoru (šamatha, samatha)

2. Vedoucí k vhledu, k pochopení (vipašjana, vipassana)

Dvě pravdy

(satja-dvaja). Dvě úrovně pravdy nebo skutečnosti ve filozofii madhjamaky, známé jako:

1. relativní pravda (sanvrti-satja) a

2. absolutní pravda (paramártha-satja).

V mnoha formách buddhismu se pojem dvou úrovní pravdy týkal platnosti epistemologické zkušenosti, ale v některých formách mahájány se vztahoval i na otázky ontologie. To platí zejména v pozdější madhjamace, kde se sanvrti-satja vztahuje na světskou realitu samsáry a paramártha-satja na transcendentální realitu osvícení a nirvány. Zdánlivý hiát mezi těmito dvěma úrovněmi skutečnosti či pravdy vedl k vážným soteriologickým obtížím, které v pozdější mahájáně vyvolaly mnoho diskusí o vztahu mezi těmito dvěma formami pravdy či skutečnosti. Vztah mezi nimi je diskutován v pojednáních, jako je Džňánagarbhova Satjádvaja-vibhága, kde se objevuje tendence identifikovat je jako dvě stránky téhož jevu, které nejsou ani totožné, ani odlišné.

Dvě prázdnoty

1. Prázdnota vnímající bytosti složená z dharmy, například pěti agregátů, a závislá na příčinách a podmínkách.

2. Prázdnota dharmy, například některého z pěti agregátů, závislá na příčinách a podmínkách (viz osmnáct prázdnot).

Dvě překážky

Technický buddhistický termín odpovídající sanskrtskému džňeja, definovanému v Dharma-sangraha (oddíl 115).

1. Překážka nečistot (kléšávarana)

2. Překážka toho, co zbývá poznat (džňejávarana).

Dvě třídy hříchu

1. Hřích z podstaty pochází z konání zla, jako je některý ze čtyř zlých činů: zabití, krádež, sexuální zneužití a lež, ať už je Buddhou zakázán, nebo ne. Konání jakéhokoli takového zla je těžkým hříchem (parádžiká).

2. Hřích z nařízení pochází z jednání, které Buddha určil jako hřích, např. pití alkoholu, které samo o sobě nemusí být zlem, ale může vést k těžkým hříchům nebo veřejné kritice či nelibosti. Provedení takového činu je špatným jednáním (duškrta), lehkým hříchem.

Dvě vozidla

1. Vozidlo „posluchače“, které vede k arhatství.

2. Vozidlo pratjékabuddhy, které vede k pratjékabuddhovství, pouze pro vlastní osvobození.

Učení mahájány označuje školu théravády v jihovýchodní Asii (Srí Lanka, Barma, Thajsko, Laos a Kambodža) jako Malé vozidlo (hínajána), které může být jedním z těchto dvou vozidel nebo oběma.

Dvojí cesty

Dvě cesty jak se dostat přímo k nirváně):

- Špatná cesta (akušala-márga) a dobrá cesta (kušala-márga).

- Světská cesta (laukika-márga) a nadsvětská cesta (lokottara-márga).

- Cesta soustředění (samádhi-márga) a cesta moudrosti (pradžňá-márga).

- Nečistá cesta (sásrava-márga) a čistá cesta (anásrava-márga).

- Cesta těch, kdo praktikují (šaikša-márga), a cesta těch, kdo již nepraktikují (ašaikša-márga).

- Cesta vidění (daršana-mārga) a cesta meditace (bhávana-márga).

- Cesta těch, kdo hledají pravdu v důsledku víry (šraddhánusárin), a cesta těch, kdo hledají pravdu v důsledku písma (dharmánusárin).

- Cesta těch, kdo jsou kandidáty na plody náboženského života (phalapatipannaka-márga), a cesta těch, kdo tyto plody mají (phalaprápta-márga).

- Cesta vyhánění rozporuplných emocí (ánantarja-márga) a cesta osvobození od rozporuplných emocí (vimukti-márga).

- Cesta těch, kdo jsou přesvědčeni pomocí víry (šraddhádhimukta-márga), a cesta těch, kdo mají spekulativní názor (dšrtiprápta-márga).

- Cesta těch, kdo jsou vysvobozeni pomocí moudrosti (pradžňávimukta-márga), a cesta těch, kdo jsou vysvobozeni dvojnásobně (ubhajatobhágavimukta-márga).

Takových dvojích cest je nespočet.

Tři

Tři áčarjové

K přijetí úplných mnišských předpisů musí být přítomni tři áčarjové^2:

1. Preceptor áčárja ( 得 戒 和尚 ), který předává přikázání.

2. Karma áčárja ( 羯磨 阿闍梨 ), který dohlíží na preceptora v ceremonii.

3. Instruktor áčárja ( 教授 阿闍梨 ), který učí správnému chování a postupům.

Tři asamskrta dharmy

Jsou to:

1. Asanskrta otevřeného nebe [ákášásanskrta], která nepředstavuje žádnou překážku.

2. Asanskrta dobrovolného ustání [pratisankhjá-nirodhásanskrta], tj, ustání utrpení po dosažení nirvány prostřednictvím dobrovolného tréninku.

3. Asanskrta nedobrovolného ustání [apratisankhjá-nirodhásanskrta], tj. nenastání čehokoli, protože chybí některé požadované podmínky.

Podle školy zaměřené pouze na vědomí je však asanskrta nedobrovolného ustání pravou takovostí.

Tři bílá jídla

Mléko, smetana nebo tvaroh a bílá rýže.

Tři bódhi

( 菩提 ). Osvícení^3 nebo nepřekonatelná moudrost. Osvícení svatých bytostí, které jezdí na Třech vozidlech , odpovídá třem druhům bódhi:

1. Bódhi posluchače, který dosáhl arhatství.

2. Pratjékabuddha bódhi.

3. Buddhovské bódhi, což je anuttara-samjak-sambódhi, nepřekonatelné, stejně dokonalé osvícení, kterého dosáhne pouze buddha.

Tři brány osvobození

(tríni vimokša-mokha), neboli tři samádhi. Jsou to:

1. Prázdnota.

2. Žádné zdání.

3. Žádné přání ani žádné jednání.

Prostřednictvím samádhi si člověk uvědomí prázdnotu a ověří si, že všechny dharmy nemají zrození. Člověk si také uvědomí, že iluzorní zdání počatých nebo vnímaných dharmy nejsou žádným zdáním. Člověk si nic nepřeje a nic nedělá pro budoucí znovuzrození ve třech říších existence.

Tři buddhovské přirozenosti

Jsou to:

1. Buddhovská přirozenost vlastní všem vnímajícím bytostem, ale jim neznámá.

2. Buddhovská přirozenost postupně odhalovaná prostřednictvím duchovního cvičení.

3. Buddhovská přirozenost plně odhalená v buddhovi.

Tři dcery Máry

Mára je pánem šestého nebe světa touhy (kámalóka). Jeho tři dcery:

1. Tršna (Tanha): Touha, chtivost.

2. Arati: Mrzutost nebo Príti (Píti): Veselost.

3. Rága (Rati): Rozkoš.

Tři Dharmy

Učení, praxe a realizace svatého ovoce.

Tři druhy moudrosti-poznání

( 三 智 ). Jsou to:

1. Celkové moudré poznání (sarvadžňa), které je prázdnotou všeho a které získává arhat, pratjékabuddha a svatý bódhisattva.

2. Rozlišující moudré poznání, které je rostoucím moudrým poznáním svatého bódhisattvy o rozdílech všech věcí.

3. Poznání veškeré moudrosti-vědění (sarvadžňa-džňána) neboli vševědoucnost, což je Buddhova dokonalá moudrost-vědění o všech bytostech a všech věcech v jejich obecných i zvláštních aspektech a o nedvojnosti prázdnoty a nesčetných projevech iluzorní existence.

Tři druhy probuzení

1. Probuzení ušlechtilého žáka (sávakabódhi), tj. arahata.

2. Probuzení toho, kdo dosáhl tohoto cíle samostatně (paččéka-bódhi).

3. Probuzení dokonale probuzeného, tj. buddhy (sammá-sambódhi).

Tři druhy překážek

Překážkami realizace pravé mysli jsou:

1. Trápení, jako je chamtivost, hněv a klam, které rozrušují mysl a vedou k negativním karmám.

2. Karmy, které člověk provádí svým tělem, hlasem a myslí a které vedou k odplatě.

3. Odplata, jako je nešťastné znovuzrození v lidské podobě s neúplnými schopnostmi nebo v podobě zvířete, hladového ducha či obyvatele pekla.

Tři druhy utrpení

Jsou to:

1. Bolest vyvolaná příčinou ( 苦苦 )

2. Zhoršení potěšení ( 壞苦 )

3. Neustálá změna v každém procesu ( 行苦 ).

Tři jasnosti

Arhat dosáhl:

1. Jasného poznání minulých životů sebe i druhých a jejich příčin a podmínek.

2. Jasnosti svého božského oka, které vidí budoucí životy druhých a jejich příčiny a podmínky.

3. Jasného poznání, že jeho trápení ustala a již nikdy se neobjeví. Tyto tři jasnosti Buddhy jsou nejvyšší a nazývají se Tři nejvyšší jasnosti.

Tři klenoty

Jsou to:

1. Buddha, nepřekonatelný dokonale osvícený učitel.

2. Dharma, jeho učení.

3. Sangha, buddhistické společenství.

Tři koše

Tripitaka ( 三藏 ). Tři sbírky textů buddhistického kánonu:

1. Sútra-pitaka, Buddhovy promluvy.

2. Vinaja-pitaka, pravidla chování.

3. Abhidharma-pitaka, pojednání o Dharmě.

Tři otočení kola Dharmy ve dvanácti zjeveních

Buddha třikrát otočil kolem dharmy čtyř ušlechtilých pravd.

1. Při prvním otáčení na znamení Buddha odhaluje: "Toto je utrpení; toto je hromadění trápení; toto je ustání utrpení; toto je cesta".

2. Při druhém otočení pro přesvědčování radí: "Toto je utrpení, které byste měli poznat; toto je nahromadění strastí, které byste měli zničit; toto je ustání utrpení, kterého byste měli dosáhnout; toto je cesta, po které byste měli jít."

3. Během třetího otočení pro potvrzení dosvědčuje: "Toto je utrpení, které jsem poznal; toto je nahromadění trápení, které jsem zničil; toto je ukončení utrpení, kterého jsem dosáhl; toto je cesta, kterou jsem dokončil".

Tři pole štěstí

Jsou to:

1. Pole úcty, což znamená Tři klenoty.

2. Pole laskavosti, což znamená rodiče a učitele.

3. Pole soucitu, což znamená chudé, nemocné a zvířata.

Obětováním kterémukoli z těchto tří polí štěstí člověk zasévá semínka, která přinesou úrodu štěstí v jeho současném i budoucím životě.

Tři poslední překážky

na cestě k osvobození. (ásrava, ásava). Sámaňňaphalasutta uvádí tři:

1. Poskvrnu chtíčem (kámásrava, kámásava).

2. Poskvrnu bytím či touhou po bytí (bhavásrava, bhavásava).

3. Poskvrnu nevědomostí (avidjásrava, avidždžásava).

Mnich, který se dokonale očistí od těchto poskvrn, stává se světcem arhantem (arahant).

Tři příkazy

(tibetsky: sdom pa gsum), dosl. „tři závazky či sliby“, totiž:

1. Ppraktikování manter (sngags kji sdom pa).

2. Usilování o mysl bódhi (bjang sems kji sdom pa).

3. Dodržování příkazů k vystříhání se všeho zlého (so thar gji sdom pa).

Tři osvícení

V Maháparinirvánasútře jsou uvedena tři osvícení:

1. Osvícení bódhisattvů, což je pradžňa-páramita.

2. Osvícení buddhů, což je buddhovské oko.

3. Osvícení, které ukončí nevědomost člověka, což je konečná prázdnota.

(viz také Tři jasnosti)

Tři osvobození

1. Nepodmíněné či znaků-prosté osvobození (animitta-vimokkha).

2. Osvobození prosté touhy (appanihita-vimokkha).

3. Osvobození skrze prázdnotu (suňňatá-vimokkha).

Nazývají se též třemi ,branami osvobození‘ (vimokkha-mukha; Vism. XXI, 66 a násl.), neboť představují tři různé přístupy ke stezce svatosti.

1. Nepodmíněného osvobození dosáhne ten, kdo naplněn rozhodností (adhimokkha) nahlíží všechny formace jako pomíjivé (aničča).

2. Osvobození prostého touhy dosáhne ten, kdo naplněn klidem nahlíží všechny formace jako strastné (dukkha).

3. Osvobození skrze prázdnotu dosáhne ten, kdo naplněn poznáním nahlíží všechny formace jako bez ,já‘ (anattá)“.

Tři říše existence

(trajo-dhátu). Svět iluzorní existence, v němž se přemisťují vnímající bytosti, zahrnuje:

1. Říše tužeb, kde přebývají vnímající bytosti s celou škálou postižení, jako jsou obyvatelé pekel, duchové, zvířata, lidé, asurové a někteří bohové.

2. Říše čistých forem, kde sídlí bohové Brahma, kteří mají pouze čisté touhy, v osmnácti nebesích forem rozdělených do čtyř dhjána nebes neboli čtyř úrovní meditace.

3. Říše bez tvaru, kde se bohové bez tvaru nacházejí v mentální existenci ve čtyřech nebesích bez tvaru neboli na čtyřech úrovních dlouhého, hlubokého meditačního pohroužení (samádhi).

Tři samádhi

Viz Tři brány osvobození.

Tři schopnosti gurua

(tibetsky: gsum ldan) - dosl. „s třemi obdařenostmi“ gurua, totiž:

1. Schopnost poskytovat žákům instrukce.

2. Schopností vést je v duchovním životě.

3. Schopností pomáhat jim při odstraňování překážek, se kterými se mohou potkávat.

Tři skupiny

Cítící bytosti se dělí do tří skupin:

1. skupina, která rozhodně postupuje po správné cestě k bódhi.

2. skupina, která rozhodně kráčí po špatné cestě.

3. skupina, která je nerozhodná ohledně své cesty.

Někteří členové třetí skupiny se vlivem příčin a podmínek mohou připojit k jedné z ostatních dvou skupin.

Tři skupiny předpisů pro bódhisattvy

Předpisy pro laické i mnišské buddhisty, kteří se řídí mahájánou. Nazývají se tři skupiny čistých přikázání (tri-vidháni šíláni, 三聚淨戒 ), které se skládají z:

1. Přikázání zdrženlivosti.

2. Přikázání pro konání dobrých dharem

3. Přikázání pro prospěch vnímajících bytostí.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Buddhismus v číslech.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.