Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mgr. Petr Syrový, Ing. Tomáš Tyl

Osobní finance

řízení financí pro každého – 4. aktualizované vydání

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 8 074. publikaci

Realizace obálky Zdeněk Dušek
Sazba a zlom Jan Šístek
Formát ePub Jan Šístek
Odborná redaktorka: Ing. Michaela Průšová, Mgr. Tereza Hofmanová
Počet stran 248
Čtvrté vydání, Praha 2011, 2014, 2020, 2021

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2021

ISBN 978-80-271-4287-3 (ePub)
ISBN 978-80-271-4286-6 (pdf)
ISBN 978-80-271-3123-5 (print)

Předmluva

Kniha je pro čtenáře, který se chce sám umět orientovat ve vlastních financích. V knize se dočte, co je pro jeho finance důležité, ale co se nejspíš nedozví od svého bankéře a dost možná ani od finančního poradce.

Pro úspěch ve vlastních financích je důležité zvolit správnou strategii. Musíme vědět, k čemu budeme peníze potřebovat, a musíme vědět, co od našich peněz máme chtít. Zároveň si musíme pohlídat hlavní rizika, která mohou naši finanční situaci ohrozit. Tuto práci nejlépe uděláme sami (nebo s dobrým finančním poradcem).

Pak přijde fáze, kdy budeme potřebovat vybrat vhodné produkty. S tím nám mohou pomoci bankéři a poradci, ale je dobré, když jim budeme moci koukat pod prsty a budeme je moci kontrolovat. Když jim budeme moci klást fundované otázky a budeme se ptát na důležité věci.

S tím vším by vám kniha měla pomoci.

Nehledejte v knize porovnání konkrétních produktů. Neřekneme vám, jestli je tento fond lepší než jiný. Než dopíšeme tuto knihu, už by tato informace nemusela být správná. Dáme vám ale návody a postupy, jak hledat ty správné produkty. Řekneme vám, jaké parametry produktů jsou důležité a jaké jsou podružné.

Kniha je psána i pro finanční poradce a pro bankéře. V knize se snažíme sepsat to, co používáme právě na školení poradců a bankéřů. To, co je podle nás základem k úspěchu v oblasti financí. Informace z knihy doporučujeme použít jako jakýsi základ k přemýšlení. Kniha se snaží nastínit směr, jakým by měli poradci a bankéři přemýšlet a vést své klienty.

Finančním poradcům a bankéřům se také snažíme přinést některé příklady z praxe, které se jim mohou hodit při jednáních s klienty.

Všechny příklady a výpočty v knize uvádíme z důvodů vysvětlení dané problematiky. Nemají charakter investičního doporučení.

Kniha začíná kapitolou o finančním plánování. Tím bychom při správě osobních financí měli začít. Bez dobrého plánu můžeme hodně věcí zkazit.

Další kapitola se věnuje zajištění největších rizik, která nám hrozí. Pokud zajištění podceníme, může to pro nás znamenat finanční katastrofu, ze které se jen tak nedostaneme. Proto je tato kapitola zařazena jako druhá.

Třetí kapitola nám pomůže porozumět investování. Především co je při investování důležité vědět o výnosech a rizicích a do čeho je možné investovat.

Čtvrtá kapitola porovnává základní typy produktů dostupné na českém trhu a diskutuje jejich hlavní charakteristiky, které je dobré znát a které je mezi sebou odlišují.

Pátá kapitola se věnuje úvěrům. Jaké úvěry jsou dobré a mohou být užitečné a kterých je naopak potřeba rychle se zbavit. Ukazujeme, jak úvěry fungují a jak s nimi počítat.

Šestá kapitola na pár stránkách shrnuje nejdůležitější poznatky z knihy a dává stručný návod na starání se o finance. Tuto kapitolu si můžete nastudovat bezprostředně před setkáním s poradcem.

Sedmá kapitola podrobuje rady udělené před 10 lety zkoušce času. Zjišťujeme, jak by klienti dopadli, kdyby se našimi radami řídili. Zjišťujeme, že většina doporučení stále platí, i když jsou 10 let stará.

1. Finanční plánování

1.1 Finanční plán

1.1.1 Co je finanční plán a proč ho dělat

Když se vydáme na pochod na Sněžku, uděláme si nějaký plán cesty. Dopředu budeme vědět, zda tam půjdeme pěšky, nebo tam pojedeme lanovkou. Naplánujeme si, kdy máme vyrazit, abychom tam došli za světla. Sbalíme batoh, abychom měli dost jídla a pití, přibalíme pláštěnku a větrovku, kdyby přišla nepohoda.

Takto prozíravě se chováme, když plánujeme jednodenní výlet.

V oblasti osobních financí se velmi často chováme úplně jinak. Nemáme rozumný plán cesty dopředu. Mnoho lidí žije od výplaty k výplatě, netvoří si žádné rezervy, a když přijde nějaká nepohoda, mají problém. Když najednou přijde nečekaný výdaj 10 000 Kč, musí si půjčovat a stojí na pokraji dluhové pasti.

O co lépe by se jim situace řešila, kdyby na ni byli připraveni a kdyby měli finanční rezervy. Finanční plánování je o moudrosti našich babiček, které měly rezervy „pro strýčka příhodu“. V plánování tomu říkáme „likvidní rezerva“.

1.1.1.1 Co je finanční plán

Finanční plán znamená, že si uvědomíme, jaké máme cíle a k nim přiřadíme nějaké peníze.

Ano. Takto jednoduše funguje finanční plán. Žádná věda. Pouze moudrost generací našich předků[1].

Jestliže máme před sebou jakýkoliv cíl, musíme si na něj nashromáždit peníze. A je jedno, jestli to je oprava doškové střechy nebo je to nové auto nebo studia dětí.

Jakmile si cíl uvědomíme a začneme pro to něco dělat, máme kus práce hotové.

Obrázek 1 Splnit cíl znamená, vyčlenit na něj nějaké peníze

Cílů typicky máme více. Proto i finanční plán bude pestřejší. Proto budeme mít pro každý cíl přiřazené jiné zdroje.

Jednoduše si to můžeme představit jako „hrníčkový“ nebo „obálkový“ systém.

Máme jednotlivé hrníčky nebo obálky, kam si dáváme peníze na zimní boty, na vánoční dárky, na letní dovolenou, dětem „na vkladní knížku“, až budou velké, a podobně.

V moderní době už nejsou hrníčky, ale jsou různé účty a finanční produkty. Proto nemáme hrníček na studia, ale máme stavební spoření na studia dětí, peníze na letní dovolenou budou na spořicím účtu, peníze na důchod budou v akciovém fondu a podobně.

Pro orientaci v našich vlastních financích nám může pomoci následující tabulka:

Tabulka 1 Rozdělení peněz pro jednotlivé cíle

Cíle

Zdroje

Co

Kdy

Kolik Kč

Jednorázově

Pravidelně

Kam

Škola pro děti

6 let

300 000

290 000 Kč

0 Kč

Smíšené fondy

Důchod

20 let

5 mil.

0 Kč

12 000 Kč

Akciové fondy

Do tabulky uveďte nejprve vaše cíle. Ke každému si napište, kdy ho chcete splnit a kolik by na to bylo potřeba peněz.

Dále se podívejte na to, kolik peněz už dnes máte. Některé peníze máte už dnes a je možné je pro daný cíl přiřadit jednorázově. Některé peníze jste schopni dávat stranou pravidelně.

Díky této tabulce budete vědět, na které cíle si už teď spoříte a jaké cíle se vám podaří dosáhnout.

Pokud si napíšete nějaký cíl a nedáte mu žádné peníze, pak se vám asi nepodaří splnit. Možná spoléháte na to, že se časem situace nějak změní a možná je vaše spoléhání ospravedlnitelné. Nejspíš to ale dopadne tak, že cíl odložíte. Pak ho zase odložíte, pak ho zase odložíte… Až bude pozdě a prostě ho nesplníte. Bude tak blízko a bude tak velký, že už nepůjde si ho splnit.

1.1.1.2 Kdy se zamýšlet nad konkrétními produkty

Nad konkrétními produkty můžeme přemýšlet teprve ve fázi, kdy známe cíle a máme k nim přiřazeny konkrétní zdroje. V tuto chvíli totiž víme, k čemu budeme peníze potřebovat a kdy je budeme potřebovat.

Klienti (ale i poradci) dělají typickou chybu. Chtějí řešit detail, aniž by měli jasno o celkovém obrázku. Typicky se ptají: Je účastnický fond XY dobrý? Který produkt vynáší více než spořicí účet? Je dobrá pojistka od společnosti XY?

Než budou hledat odpovědi na tyto otázky, měli by vědět, zda je pro ně vůbec vhodný účastnický fond. Zda pro ně není moc nebezpečný. A to dokonce ze dvou hledisek: zda nebude moc kolísat nebo zda v něm nebude nakonec moc málo peněz.

Poradci a bankéři často začínají debatu s klientem: „Máte stavební spoření?“ Nebo „Víte o tom, že stavební spoření má státní podporu?“ Nejdříve bychom měli vědět, zda vůbec budeme řešit nějaké střednědobé cíle a zda je pro stavební spoření prostor.

Při sestavování plánu doporučujeme postupovat v následujícím pořadí:

1. Cíle – co si budeme za peníze chtít pořídit

2. Zdroje – kolik máme peněz, které bychom chtěli na splnění cílů použít

3. Rizika – co nám hrozí a jak to pokrýt

4. Přiřadit cílům zdroje – kolik peněz dáme na pojistky, kolik na studia a kolik na stáří.

O produktech se doporučujeme až bavit v okamžiku, kdy víme:

•na co budeme peníze potřebovat,

•kdy je budeme potřebovat a

•kolik tam budeme dávat (jednorázově nebo pravidelně).

Teď totiž například víme, že budeme potřebovat uložit 100 000 Kč jako likvidní rezervu pro případ, že bychom peníze rychle potřebovali. Proto budeme hledat typicky mezi spořicími účty nebo fondy peněžního trhu.

Nebo budeme vědět, že chceme dávat 10 000 Kč měsíčně na zajištění důchodu, který bude za 20 let. Tak hledáme mezi fondy (akciovými nebo životního cyklu), doplňkovým penzijním spořením, případně spořicími životními pojistkami.

1.1.1.3 Produkty řešíme až nakonec

Produkty jsou nejméně důležité.

Možná to vypadá jako velmi silné tvrzení, tak se to pokusíme vysvětlit.

Pokud plán řekne, že bychom měli mít 100 000 Kč v likvidní rezervě, už není takový rozdíl v tom, zda zvolíme fond peněžního trhu „A“ nebo fond peněžního trhu „B“. Hlavně, že to je fond peněžního trhu a je tam 100 000 Kč. Důležité je, že máme 100 000 Kč k dispozici jako likvidní rezervu a že jsme tyto peníze neutratili. Což bychom bez plánu mohli udělat. Také je důležité, že tyto peníze máme uložené likvidně a že neskončily ve stavebním spoření. Když je tam ta státní podpora.

Podobně to je i u dlouhodobých produktů nebo v případě pojistek. Pokud nám plán přidělí pro pravidelné investice na důchod 10 000 Kč, je pro nás důležité, že tyto peníze dlouhodobě odkládáme a že volíme dlouhodobé produkty. Rozhodující je, zda těchto 10 000 Kč odkládáme do akciových produktů nebo je necháváme na účtu. Který akciový produkt zvolíme, je až druhotné.

Volba produktu až v této fázi má další výhodu. Teď se nám produkt lépe hledá. Víme, pro co nám bude produkt sloužit. Přidělíme mu přesné požadavky, co má splňovat. Např. 100 000 Kč velmi likvidně. Nebo 10 000 Kč měsíčně na 20 let.

Je určitě lepší mít požadavky a k nim hledat produkt, než si koupit produkt kvůli nějakým výhodám a pak hledat, kde bychom ho upotřebili[2]. Díky plánu máme představu, co by měl produkt splňovat, a tak hledáme takový, který splní naše představy.

1.1.1.4 Bez plánu si nedokážeme správně vybrat produkt

Když investujeme bez podobného finančního plánu a když investujeme např. na 10 let, tak se poradci a bankéři ptají, zda nehrozí, že budeme peníze vybírat předčasně. Zda máme dost velké rezervy. Ptají se, kolik z našeho majetku tvoří investovaná částka. V tomto jejich postupu se skrývá to, že přemýšlejí za nás. Resp. přemýšlejí za náš finanční plán. Dle jejich zkušeností mnoho lidí přichází s přesvědčením investice na 10 let, ale pak zjišťují, že peníze potřebují dříve. Bankéři tak díky zkušenostem přemýšlejí za klienty a nechávají si zadní vrátka, kdyby byly peníze potřeba dříve. Proto nedostáváme investici, která by přesně odpovídala 10 letům, ale dostáváme raději konzervativnější.

Když investujeme na 10 let podle plánu, vždy se jedná pouze o část investice. Samozřejmě necháváme nějaké zdroje jako likvidní rezervu, necháváme peníze na krátkodobé cíle. Proto když chceme investovat na 10 let, máme rozumnou šanci, že to 10 let opravdu bude.

1.1.1.5 Plán nás motivuje pokračovat v cestě

Při investici podle plánu víme, proč daný produkt máme. Víme, že 100 000 Kč na spořicím účtu je jako likvidní rezerva, 120 000 Kč ve stavebním spoření je pro studia dětí, 10 000 Kč měsíčně do akciového fondu je pro náš důchod. Při tomto pohledu na produkty nemáme moc důvodů portfolio živelně překopávat a měnit strategie. Také víme, na jaké cíle peníze jsou. Tím pádem víme, že kdybychom je chtěli vybrat třeba na dovolenou, budeme zvažovat: je důležitější dovolená nebo peníze na důchod. A podle tohoto se rozhodneme.

Když investujeme bez plánu a uložíme peníze pouze pro strýčka příhodu, nic nám nebude bránit peníze vybrat.

Málokdo ruší penzijní připojištění. Hlavním důvodem je to, že „to jsou přece peníze na důchod“. Když se ale uloží peníze do dluhopisového nebo akciového fondu „jen tak na někdy“, častěji se vybírají. Když si ale uložíte peníze do fondu ne „na někdy“, ale „na důchod“, máte velkou šanci, že tam peníze zůstanou.

1.1.1.6 Plán nám pomůže nepanikařit

Plán máme na dlouhá léta dopředu. Pokud chceme mít více peněz v důchodu, je to běh na dlouhou trať. Typicky několik desítek let. Za tu dobu se na trzích stane spousta věcí, a to i velmi špatných. Podívejme se, co se stalo na světových trzích za posledních 20 let: války, terorismus, ceny ropy nebo zlata byly tam, co v historii ne, státní dluhy vzrostly, přišel internet a šílenství kolem jeho akcií, nemovitostní a hypoteční krize.

Během těchto složitých období mají někteří investoři nutkání vybírat peníze. Nemají nervy na poklesy trhů, protože vidí situaci z krátkého horizontu. Vidí, „teď“ trhy klesají.

Máme-li finanční plán, víme, zda mají naše investice dost času na to, aby se vrátily zpět. S plánem se budeme na pokles trhů dívat jinak. Uvidíme spíše příležitost k nákupu, když jsou trhy nízko. Nebudeme pod tlakem vlastních emocí prodávat.

1.1.1.7 Finanční plán schematicky

Obrázek 2 Schéma finančního plánu

Postup finančního plánu si můžeme nakreslit schematicky (viz obrázek).

•Finanční plán potřebuje nejprve znát cíle.

•Pak se mapují zdroje. Ty jsou jednorázové a pravidelné

•Navrhneme zajištění rizik. Plán totiž stojí a padá se zdroji. Pokud přijdeme o majetek nebo o příjem, plán se nám nepodaří plnit. Musíme tedy ošetřit riziko ztráty majetku a příjmů

•Nakonec řešíme produkty.

A jak by vypadala aktualizace již hotového plánu?

Aktualizace vypadá úplně stejně. Opět si projdeme to samé kolečko: ověříme, zda se něco změnilo v oblasti cílů, uděláme inventuru ve zdrojích, zkontrolujeme, zda je dostatečné zajištění, zkontrolujeme produkty, zda nás vedou k našim cílům.

1.1.2 Co nám hrozí bez finančního plánu

1.1.2.1 Plán pomůže před dluhovou pastí

Dluhová past znamená, že čerpáme úvěry, ale jejich splácení nás dále zatěžuje a naši finanční situaci zhoršuje. Proto nejsme schopni si na nic našetřit, a tak si půjčujeme další peníze. Nebo si dokonce půjčujeme na splátky jiných úvěrů.

Před dluhovou pastí nám pomůže finanční plán, protože ten hlídá základní rizika. Díky plánu máme:

•likvidní rezervu a

•zajištění majetku a příjmů.

Likvidní rezerva nám slouží pro případ nečekaných výdajů, jako je např. oprava auta, rozbitá lednička, havárie v bytě a podobně.

Zároveň pomáhá v případě výpadku příjmů např. z důvodů nemoci nebo ztráty zaměstnání.

V těchto případech máme finanční rezervu a máme tedy kam sáhnout. Nemusíme chodit k nikomu pro úvěry.

Podle výzkumu agentury STEM/MARK (Finanční gramotnost září 2010) by více než 1/3 domácností nedokázala pokrýt své výdaje po výpadku příjmu na 1 měsíc. Finanční plán přitom doporučuje držet rezervu ve výši 6 měsíčních výdajů.

Tato 1/3 domácností je silně zranitelná. Stačí výpadek příjmu na 1 měsíc a už jsou v náruči úvěrových institucí. Pokud rodina nemá rezervy, bude pro ni obtížné půjčku splatit (o úrocích nemluvě).

Finanční plán dále kryje další výpadky příjmu, které jsou vyššího řádu – ztráta příjmu z důvodů smrti živitele nebo z důvodů invalidity.

Další přínos plánu je prostě uvědomění si, na co skutečně máme a na co už ne. Když zjistíme, že si na danou věc (televizi, dovolenou, auto) nenašetříme, měli bychom s tím něco udělat. Buď snížit naše požadavky a danou věc nechtít, nebo chtít levnější anebo začít více šetřit. Řešit vzniklou situaci úvěrem není dobrý nápad, protože tím se naše situace nezlepší. Splácení bude tvrdší než spoření.

1.1.2.2 Dlouhodobé cíle bez plánu nezvládneme

Finanční plán je způsob, jak si splnit dlouhodobé cíle. Dlouhodobé cíle totiž těžko zvládneme bez disciplíny. A právě plán nám ji pomůže udržet.

Když začneme včas, je cíl reálný a pravidelně investovaná částka je malá. Jakmile cíl odkládáme, spořená částka dramaticky roste. (viz graf)

Graf 1 Nárůst spořené částky při odkládání cíle[3]

Pokud chceme získat majetek 5 mil. Kč pro svůj důchod (doživotní rentu), stačí pravidelně investovat „pouze“ necelých 5 000 Kč měsíčně.

Kdyby si toto lidé uvědomili v mladém věku, měli bychom spoustu bohatých šedesátníků. Jenže v mladém věku se řešení plánu odkládá, protože mladý věk přináší jiné starosti a priority.

Jakmile zbývá do cíle (důchodu) 25, resp. 20 let, částka roste přes 7 000 Kč, resp. 11 000 Kč. Stále by to ještě mohlo být reálné, i když je to dvojnásobně drahé. Pokud splnění cíle ještě jednou odložíme, stává se z toho nereálný cíl. Možná, že ve 45 letech nebo v 50 letech rezignujeme nebo zkusíme udělat alespoň něco, začneme něco málo investovat, ale cíle nedosáhneme. Naspoříme si nějaké přilepšení k důchodu, ale na splnění finanční nezávislosti na státním systému to stačit nebude. Stále budeme odkázáni na to, kdy se bude odcházet do důchodu a kolik to vlastně bude[4].

Odkládání splnění cílů je podobné jako v jiných oblastech života, kdy máme na splnění dost času a to se nám stane osudným. Jen vzpomeňte, jak jste se učili na maturitu nebo zkoušky. (A pokud ne vy, tak vaši spolužáci nebo děti.) „Mám na to celý čtvrtý ročník – času je dost.“ Příprava na maturitu se odkládá. Pak přituhne, když začne svatý týden. Možná si to rozpočítáme, že máme na 30 otázek 10 dní do maturity, to znamená 3 otázky denně. Jenže nejdřív je víkend, ten se nepočítá. 2 dny uběhnou. Pak se v pondělí stihnou pouze 2 otázky, s výmluvou, že se to dohoní později. Tak to jde dále, až v pátek řešíme co s tím, když maturita je za 3 dny a my jsme u otázky číslo 10.

Pak nám nezbývá, než zkusit u zkoušky štěstí, zda to vyjde, nebo ne. Naštěstí máme možnost opravy. To bohužel v životě není. Tam máme jen jeden pokus.

U dlouhodobých cílů nám plán dá kromě disciplíny také vhodný produkt. Protože zde se dá dost získat nebo zkazit, pokud zvolíme nevhodné produkty. Jestliže budeme pravidelně investovat 1 000 Kč měsíčně do konzervativního fondu nebo do akciového fondu, bude za 30 let rozdíl přes 1 mil. Kč[5].

U dlouhodobé investice hraje výnos velice důležitou roli.

Co se týče krátkodobých cílů, zde finanční plán nepotřebujeme. Krátkodobé cíle např. do roka nebo dvou splníme i bez plánu. Zde nám plán nemá co chytrého poradit. Prostě musíme dávat peníze stranou. Jen o ně nesmíme přijít. Výnosy na takto krátkou dobu nejsou důležité.

1.1.2.3 Bez plánu nemáte ošetřena rizika

Finanční plán vám pomůže ošetřit hlavní rizika, aby vaše finanční situace úplně nezhavarovala.

Stejně jako má auto rezervní kolo, lékárničku, záchranné pásy a často i ABS a airbagy, má finanční plán zajištění hlavních rizik. U auta také zpravidla pásy a airbagy nepoužijete a vypadají zbytečně. Ovšem do doby, než dojde k havárii. Pak je oceníte a jste vděčni, že je máte.

Stejně tak je to s pojistkami v plánu. Zdánlivě jsou nepotřebné (a kéž byste je nepotřebovali), ale když dojde k havárii, oceníte je. Zachrání vás.

Podle našich zkušeností nemají lidé dobře ošetřená rizika. Riziko ztráty majetku je ještě v pořádku. Nemovitosti a domácnosti bývají pojištěné dobře. Hodně chyb se dělá v pojištění příjmů. Málokdo si uvědomuje, že trvalou ztrátou příjmu ztrácí řádově miliony nebo dokonce desítky milionů korun, které by jinak vydělal. A které by použil na výdaje své rodiny, splacení hypoték, studia dětí.

Finanční plán pomůže objevit rizika a určit jejich výši. Pomůže nám určit, na kolik se máme pojistit a co máme pojistit. Kdybychom to chtěli řešit bez plánu a jen tak odhadem, asi se netrefíme. Buď se pojistíme málo a pak hrozí, že nám pojistky nebudou stačit, nebo se pojistíme moc a pak hrozí, že budeme platit zbytečně mnoho.

Splnění cílů totiž stojí na našich finančních zdrojích. Tato věta zní možná vědecky. Lidsky řečeno to znamená, že splacení hypotéky nebo studia dětí závisí na tom, zda nepřijdeme o střechu nad hlavou vlivem povodně nebo zda nepřijdeme o příjem kvůli invaliditě.

Plán tedy zajišťuje náš majetek a příjem, aby vše fungovalo, i když přijde finanční katastrofa.

Obrázek 3 Schéma finančního plánu

Proto se plán často zobrazuje jako pyramida, kde základem je zajištění a teprve na solidním zajištění může stát celý finanční plán. Jakmile máme dobré zajištění, pak můžeme přemýšlet o investicích, úvěrech a spoření.

Pokud chceme stavět dům bez solidních základů, může se nám celá stavba zhroutit jako pověstný domeček z karet.

1.1.3 Cíle ve finančním plánu

1.1.3.1 Jak definovat cíl

Už jsme si řekli, že malé nebo opakující se cíle nebudeme řešit finančním plánem. Nepotřebujeme složitě plánovat, odkud zaplatíme letní dovolenou za 30 000 Kč. S tímto nám plán moc nepomůže, to si vyřešíme hravě sami – nechme si tyto peníze na běžném účtu.

Pro potřeby plánu potřebujeme vědět, jaké velké (strategické) cíle potřebujeme splnit v kratším nebo delším časovém horizontu.

Typicky potřebujeme vědět, kdy a jak budeme řešit bydlení, kdy a jak budeme řešit studia dětí, kolik peněz potřebujeme na důchod, zda potřebujeme peníze ještě na něco jiného, co je drahé a nepořídíme to z běžných výdajů.

Pro každý cíl potřebujeme vědět:

Obrázek 4 Parametry pro definování cíle

Takže například:

•Chceme rekonstruovat vlastní dům

•Kdy ho chceme rekonstruovat? Např. „ihned“, resp. za pár měsíců. Plány už máme, už se na to chystáme.

•Kolik to bude stát peněz? Dejme tomu, že počítáme s rozpočtem cca 1,5 milionu Kč.

Dále chceme zajistit studia dětí. Nevíme, zda budou studovat, ale nechceme se dostat do situace, kdy budou děti schopné nadané, my bychom jim chtěli školu dopřát a nebudeme mít peníze. Raději se na tuto situaci připravme, připravme peníze a pak se budeme rozhodovat pouze podle toho, jestli budou chtít a jestli na to budou mít. Nebudeme se rozhodovat podle toho, jestli na to máme nebo nemáme. A kdyby děti nestudovaly, tak peníze použijí na start do života.

Tím bychom měli určeno „CO“: studium dětí.

Určit „KDY“ nebude velký problém, protože VŠ se studuje cca v 19 letech, možná o rok později.

Jak ale určit, kolik peněz to bude stát?

Zde doporučujeme, abychom vyšli ze současných cen a ze současné situace. Představme si, kolik by to stálo, kdybychom to měli řešit dnes. Kolik by stál měsíc školy? (Koleje, učebnice, stravování, zábava, možná i školné, pokud půjde o soukromou školu.)

Tímto se dobereme k tomu, kolik stojí měsíc, tím pádem spočteme, kolik by stál rok a tím pádem i celé studium. (Většinou jsme optimisté a počítáme s 5 lety.)

1.1.3.2 Jak plánovat na 20 let, když nevím, co bude?

Finanční plán není přesná vědecká disciplína. Finanční plán není účetnictví, kdy musíme dbát na každou korunu a hlídat každý účet.

Finanční plán nám má pomoci na cestě k cílům. I když je cíl mlhavý, měli bychom k němu vykročit. Stejně jako když se škrábeme na tu Sněžku: občas nevidíme vrcholek, nevíme, zda nám zbývá jeden kilometr nebo dva, nevíme, zda tam budeme za půl hodiny nebo hodinu. Víme ale, že vrcholek je tam někde nahoře, že k němu vede tato cesta a že musíme šlapat. Tak se tam dostaneme.

Graf 2 Cíle v plánu nejsou definovány přesně, ale musíme se vydat směrem k nim

Stejně tak ve finančním plánu nevíme, jestli studium bude stát 500 000 Kč nebo 700 000 Kč. Hlavní je vydat se k tomuto cíli a začít se mu blížit.

Postupem doby budeme směr neustále zpřesňovat. Podle toho, jak se bude cíl blížit, budeme mít stále více a více jasno. Směr budeme také korigovat podle toho, jak se budou vyvíjet trhy.

1.1.3.3 Jak se vypořádat s inflací

Při definici ceny pracujme v dnešních cenách. Pracujme v reálných hodnotách, nikoli nominálních.

Uvažujme v pojmech: „kolik by to stálo dnes“.

Kdybychom chtěli počítat v nominálních cenách, pak bychom museli navyšovat o inflaci:

•hodnotu cílů,

•příjmy a

•výdaje.

Vznikl by nám tak složitý systém, že bychom se v něm nevyznali.

Proto počítejme s tím, že ceny se nemění. Hodnota cílů je stále stejná (studium stále bude za 500 000 Kč), máme stále stejnou výplatu a máme stále stejné výdaje.

Co se týče výnosů, budeme muset počítat s reálnými výnosy, tedy s výnosy nad inflaci. Tímto postupem, se nám podaří z celého plánu vynechat inflaci a plán se tak zjednodušuje.

Během nějaké pravidelné aktualizace plán budeme postupně inflaci přizpůsobovat automaticky. Až budeme dělat plán např. za 3 roky, budeme mít vyšší příjmy, vyšší výdaje, cíle budou dražší.

1.1.3.4 Typické cíle

Typické cíle, které objevujeme ve finančních plánech, jsou:

• Bydlení

To se objevuje tam, kde bydlení není vyřešeno vůbec nebo je zatím řešeno pouze provizorně (např. bydlí v malém bytě a chtějí větší).

• Studium dětí

To se objevuje skoro ve všech plánech, kde má rodina děti, které mohou mít studium před sebou.

•Finanční nezávislost (rentiérství, příjmy v důchodu, lepší důchod…)

Tento cíl každý pojmenovává jinak, ale znamená něco jako mít ve stáří dostatek prostředků. Lidé chtějí mít jistotu, že budou mít peníze i když nebudou moci pracovat. Nevěří zároveň, že jim tuto jistotu poskytne stát.

•Další cíle jako je drahá dovolená nebo auto

1.1.3.5 Co plán řeší ještě navíc

Lidé chtějí v plánech řešit něco, co pojmenovávají „jistota“ nebo „bezpečí“.

To je přesně to, co jsme si ukazovali jako základ finančního plánu (viz pyramida). Máme-li pevné základy, můžeme na nich stavět dále.

Proto plán zajišťuje:

•likvidní rezervu pro nenadálé výdaje nebo krátkodobý výpadek příjmů,

•zajištění majetku a

•zajištění příjmů.

Tyto cíle spojené s jistotou je třeba řešit adekvátně k finanční situaci a k ostatním cílům. Zde se snažíme o to, abychom dosáhli dobré jistoty, ale přitom za dobrou cenu. Aby nás tato jistota stála co možná nejméně.

Protože to, co neutratíme za tyto cíle, můžeme použít na spoření a investování. Škoda každé stokoruny, kterou bychom zbytečně utratili za pojištění.

1.1.3.6 Co je finanční nezávislost

Finanční nezávislost znamená, že člověk nemusí pracovat proto, aby se uživil. Má takový majetek, který ho dokáže uživit. Jeho majetek mu dokáže doživotně pokrýt všechny výdaje, které jsou stejné, jako když pracoval.

Pak je člověk finančně nezávislý na své práci i na státu. Už pro něho není rizikem, že ztratí práci, není pro něj rizikem věk odchodu do důchodu, výše důchodu a podobně.

Většina lidí si plánuje finanční nezávislost typicky do věku 45 let až 60 let.

1.1.3.7 Jaký cíl je nejdražší?

Jednotlivé cíle doporučujeme nakreslit do grafu. Nakreslete si, který cíl kdy budete chtít a kolik peněz bude stát.

Uvidíte tak, na který cíl musíte dávat nejvíce peněz a který cíl je pouze „drobnost“.

Příklad uvádíme na grafu.

Finančně nejnáročnějším cílem bývá finanční nezávislost. Ale protože tento cíl bývá nejdál, je splnitelný.

Graf 3 Zobrazení velikosti cílů

Lidé to tak většinou nechápou. Jako největší resp. nejpalčivější vidí cíl, který je blízko. Typicky to bývá bydlení. To je cíl, na který se upnou, a ostatní nevidí. Proto se jim často stane, že nevzdálenější cíle zapomenou a odloží je.

Protože finanční nezávislost je největší cíl, proto jsou pro finanční plán klíčové pravidelné investice.

1.1.3.8 Rizikem plánu je, že netrefíme cíl

Riziko z hlediska finančního plánu není pokles hodnoty investice nebo volatilita, jak se riziko často chápe. Pro nás je rizikem to, že nedosáhneme vytyčených cílů. Že budeme počítat se splněním cílů, ale nakonec budou pro nás cíle moc velké nebo budeme mít málo peněz.

Většina lidí se bojí akcií, protože vědí, že zde mohou z roku na rok ztratit 30 % hodnoty investice. Nechtějí do akcií investovat ani na 10 let, protože jim přijdou moc rizikové. „Kdo ví, jaká bude jejich hodnota.“

Vývoj trhů (a nejen akciových) je pro nás jedním zdrojem rizika. Dalším obrovským rizikem pro nesplnění cílů je inflace.

Inflace je nepřítel, který není tolik vidět jako propady na finančních trzích. Propady na trzích nastávají s velkým rámusem v médiích a všichni si toho všimnou. Navíc si média všímají hlavně poklesů, ale růsty se tolik neoslavují. Daleko častěji v novinách vidíme titulky jako „největší pokles na trzích v letošním roce“, „Wall street se barví do ruda“, „krvavá lázeň na Wall street“… Pokud ale akcie rostou, většinou se to odehrává bez zájmu médií.

Naopak inflace nám znehodnocuje peníze a nedělá se kolem toho tolik humbuku, jako když padají ceny akcií.

Toto mějme na mysli, až budeme hledat „nejbezpečnější investici“. Třeba takový zajištěný fond, který garantuje vrácení vložených peněz, není z hlediska plánu bezpečná investice. Může ztratit vůči inflaci.

Dalším rizikem jsme my sami. Hrozí totiž, že se vydáme na cestu ke splnění cílů, ale že tam nedojdeme. Hrozí, že skončíme někde na půli cesty.

Kritickým obdobím jsou poklesy trhů, kdy ztratíme nervy a investice prodáme. K tomu, abychom došli k cílům, to chce trpělivost a pevné nervy v dobách, kdy trhy klesají.

A posledním rizikem jsou změny naší finanční situace. To mohou být jak příjmy, tak výdaje. Z hlediska splnění cílů je jedno, jestli 100 000 Kč ztratíme poklesem trhů, nebo jestli nám v práci nevyplatí bonusy či přejdeme na méně placenou práci. Stejným rizikem je to, že nastrkáme 100 000 Kč do oprav našeho auta (nebo bytu, chaty…)

Toto mějme na mysli, až budeme diskutovat o rizikovosti investic. Často se stává, že u investic nám vadí pokles v řádu tisíců (desetitisíců) a přitom v jiných oblastech života postupujeme daleko větší rizika.

Při investování mějme tedy na mysli všechna tato rizika. Třeba riziko trhů a riziko inflace jde trochu proti sobě. Můžeme se spolehnout na velice konzervativní produkty, ale skončíme v náruči inflace. Nebo se budeme snažit vyhnout inflaci a budeme muset připustit krátkodobé kolísání hodnoty investice.

1.1.4 Zdroje pro splnění cílů

Pro to, abychom splnili finanční cíle, musíme něco udělat. Musíme ukládat vlastní peníze. Jinak to nepůjde.

Zdroji pro splnění cílů jsou tedy:

•současný majetek (zejména finanční) a

•budoucí majetek, který teprve nahromadíme (ten závisí hlavně na příjmech).

Obrázek 5 Zdroje pro splnění cílů

1.1.4.1 Majetek pro splnění cílů

Pro finanční plán nás zajímá majetek, který je použitelný pro splnění cílů.

Proto doporučujeme udělat si ve svém majetku malou inventuru a sepsat si veškerý majetek, který je použitelný pro splnění cílů.

Typicky to je finanční majetek. Tedy běžné účty, stavební spoření, penzijní připojištění, fondy, spořicí životní pojistky a podobně.

Kromě toho to také může být majetek nefinanční. Typicky to může být:

•nemovitost na pronájem, která generuje pasivní příjem, ale také se dá prodat,

•vlastní podnikání nebo firma,

•rodinný (např. zděděný) majetek jako jsou pozemky nebo dům po rodičích.

Nefinanční majetek nemusíme ihned prodávat. Ale jestli ho nechceme držet pro příští generace jako rodinné stříbro a chceme ho jednou prodat, pak nám pomůže ke splnění cílů a třeba nás přiblíží k finanční nezávislosti.

Který majetek sem tedy nepatří? Nepatří sem ten majetek, který nebudeme nikdy prodávat, abychom si zajistili příjem v důchodu nebo abychom zabezpečili dětem studia.

Typicky se jedná o vlastní byt nebo dům. Je to náš majetek, ale nebudeme ho prodávat, aby měly děti na studia nebo abychom si zlepšili příjem v důchodu.

1.1.4.2 Volné finanční prostředky

Dále předpokládáme, že budeme moci spořit a investovat nové prostředky.

Proto doporučujeme opět udělat malé rodinné účetnictví a říci si, kolik vyděláme a kolik utratíme. Rozdíl mezi tím můžeme investovat.

V tomto účtování nezapomeňme na nepravidelné příjmy, jako jsou odměny v práci. Stejně tak nezapomeňme na nepravidelné výdaje, jako jsou dovolené, výdaje na konci roku a podobně.

Výdaje se snažme odhadnout realisticky. Představme si, jakou částku budeme potřebovat na pravidelný měsíční chod domácnosti. Zkoumejme, jaké jsou výdaje v současnosti, a od toho zkusme vše odvinout.

Obrázek 6 Výpočet volného cash flow

Potřebujeme zjistit, kolik pravidelně měsíčně můžeme platit na své budoucí cíle. Odborně této částce říkáme „volné cash flow“.

Zde opět vidíme souvislost se zajištěním majetku a příjmů: splnění cílů stojí a padá s naším majetkem a příjmem. Proto ho budeme chtít zajistit.

1.1.4.3 Přidělení zdrojů k cílům

A jsme v jádru procesu finančního plánu:

•Víme, co chceme

–co

–kdy

–za kolik

•Víme, jaké máme zdroje

–majetek

–příjem

Nyní si sepíšeme jednotlivé cíle a přiřadíme jim zdroje. Viz Tabulka 1 v předcházejících kapitolách.

O tuto část se stará zpravidla software, protože je tento proces počtářsky náročnější a stál by nás spoustu energie. Za rozdělením prostředků pro jednotlivé cíle je spousta vzorečků.

Nicméně i se zdravým selským rozumem můžeme kus práce udělat. Nebudeme tak přesní jako software, ale to nevadí.

1.1.5 Klíčové přínosy finančního plánu

Jaké jsou hlavní přínosy finančního plánu?

1. Mít finanční plán a držet se ho.

Drtivá většina finančních poradců a bankéřů nemá finanční plán, natož aby ho dodržovala. Tím spíše nemá finanční plán běžný občan.

Bez finančního plánu kupujeme produkty nahodile a nevíme, jestli jsou v souladu s našimi cíli.

2. Plán ošetřuje rizika

Díky plánu máme zajištěn majetek a příjmy.

3. Plán přiřazuje každému cíli zdroje

Stačí už jen plán dodržovat a víme, že směřujeme k cílům. Díky plánu nezapomeneme na důležité cíle v budoucnu na úkor cílů za pár let.

4. Plán řeší strategickou alokaci aktiv

Díky tomu, že víme, kdy budeme jaké peníze potřebovat, dokážeme správně volit produkty. Víme, kolik peněz potřebujeme krátkodobě a podle toho zvolíme produkty. Víme, kolik peněz potřebujeme dlouhodobě a podle toho zvolíme produkty.

5. Volba konkrétních produktů

Až zde je volba konkrétních produktů. Volba fondu „A“ před fondem „B“. Nemá cenu volit produkty, pokud neuděláme předchozí kroky.

6. Víme, k čemu máme jaký produkt

Produkty máme přiřazené k cílům, a proto víme, že spořicí účet je pro nás likvidní rezerva, akciový fond je na důchod a podobně. Díky tomu máme ve financích pořádek a víme, když některý produkt vypovíme, kde budou peníze chybět.

1.2 Jak může vypadat plán

Mluvili jsme o finančním plánu. Co plán umí, co je jeho výsledkem, jaké jsou jeho vstupy.

Pojďme se nyní podívat na jeden příklad finančního plánu. Ukážeme si na něm, jak takový finanční plán vzniká a jak může vypadat a shrneme si to, co jsme si již řekli. Zároveň ale předběhneme výklad. Ještě nevíme detaily o pojišťování a investování. Proto se k tomuto plánu budeme postupně vracet a budeme si ukazovat, proč jsme se rozhodli tak nebo jinak. Proč jsme zvolili takto vysoké pojistné částky, proč jsme zvolili takovéto rozložení investic a podobně.

1.2.1 Zadání finančního plánu

Údaje, které potřebujeme o vzorovém klientovi[6] a jeho finanční situaci jsou v následující tabulce:

Tabulka 2 Souhrn finanční situace klienta

ÚDAJE O KLIENTOVI

JMÉNO

VĚK

Pan Vzorný

40

Paní Vzorná

40

Mařenka

3

Jeníček

16

CÍLE

CO

KDY

KOLIK

Jeníček stáž

6 let

300 000 Kč

Mařenka vysoká škola

16 let

500 000 Kč

Rekonstrukce domu

Ihned (letos)

1 500 000 Kč

Finanční nezávislost

20 let

25 000 Kč měsíční renta

ZDROJE

CO

PRAVIDELNÉ SPOŘENÍ

ZŮSTATEK

Stavební spoření Vzorný

20 000 ročně

150 000 Kč

Stavební spoření Vzorná

20 000 ročně

50 000 Kč

Spořicí účet

350 000 Kč

Pojištění nemovitosti, domácnosti

2 000 Kč ročně

Nemovitost na bydlení

1 500 000 Kč

PŘÍJMY A VÝDAJE

KDO

KOLIK

POZNÁMKA

Vzorný

30 000 Kč měsíčně

Pravidelný příjem

Vzorný

24 000 Kč ročně

Prémie a odměny

Vzorná

17 000 Kč měsíčně

Pravidelný příjem

Měsíční výdaje

25 000 Kč měsíčně

Včetně nepravidelných

Známe vše, co jsme chtěli. Víme cíle (CO, KDY, ZA KOLIK), známe zdroje (majetek a volné cash flow).

U majetku si musíme dát pozor na to, co se do majetku (pro splnění cílů) má počítat a co nikoli. Neměli bychom sem počítat nemovitost na bydlení. Proto jeho majetek pro splnění cílů je 550 000 Kč.

U volného cash flow musíme dobře spočítat příjmy (včetně nepravidelných). Dostáváme tak celkové příjmy 49 000 Kč, výdaje jsou 25 000 Kč, takže volné cash flow je 24 000 Kč. Z těchto prostředků jde už nyní něco málo do pojistek a do jeho stavebních spoření. Díky tomuto volnému cash flow si splní své cíle. Už velmi brzo mu z něho podstatnou část ukousne rekonstrukce.

Nyní můžeme pomalu vyrábět finanční plán.

1.2.2 Další cíle

Říkali jsme, že musíme myslet za klienta a musíme mu navrhnout zajištění jeho majetku a příjmů. Majetek (nemovitost a domácnost) má pojištěnou. Zbývá tedy navrhnout další zajišťovací cíle:

Tabulka 3 Cíle zajišťující stabilitu

CO

DOPORUČENÁ ČÁSTKA

PROČ

Likvidní rezerva

152 000 Kč

Rezervu doporučujeme jako 6 násobek měsíčních výdajů

Vzorný smrt

700 000 Kč

Abychom zajistili dostatečný příjem v případě ztráty příjmu

Vzorný trvalé následky úrazu

600 000 Kč

Vzorný invalidita

800 000 Kč

Vzorná smrt

0 Kč

Pojištění není třeba vzhledem k situaci rodiny (příjmy muže, majetek…)

Vzorná trvalé následky úrazu

0 Kč

Vzorná invalidita

0 Kč

Pojištění majetku

Dle hodnoty majetku

Ochrana již vybudovaného bohatství. (Již vyřešeno)

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Osobní finance.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.