Účetnictví v obchodní činnosti

ÚČETNICTVÍ V OBCHODNÍ ČINNOSTI

Miroslava Vlčková, Jindřiška Kouřilová, Jarmila Rybová, Hana Hlaváčková

VLČKOVÁ, M.; KOUŘILOVÁ, J.; RYBOVÁ, J.; HLAVÁČKOVÁ, H. Účetnictví v obchodní činnosti. Praha: Wolters Kluwer ČR, 2021. 208 s.

© Miroslava Vlčková, 2021

© Jindřiška Kouřilová, 2021

© Jarmila Rybová, 2021

© Hana Hlaváčková, 2021

© Wolters Kluwer ČR, 2021

ISBN 978-80-7676-069-1 (brož.)

ISBN 978-80-7676-070-7 (e-pub)

IBSN 978-80-7676-071-4 (mobi)

Seznam zkratek

Všechny citované právní předpisy jsou uváděny ve znění pozdějších předpisů, pokud není výslovně v textu uvedeno jinak.

BÚ

běžný účet

CM

cizí měna

ČNB

česká národní banka

D

strana účtu „dal“

DHM

dlouhodobý hmotný majetek

DNM

dlouhodobý nehmotný majetek

DPH

daň z přidané hodnoty

EET

elektronická evidence tržeb

EU

Evropská unie

JSD

jednotný správní doklad

KZ

konečný zůstatek

MD

strana účtu „má dáti“

FAP

faktura přijatá

FAV

faktura vydaná

FIFO

metoda oceňování zásob „first in first out“, tedy zásoba, umístěná ve skladu jako první, se vyskladňuje první

FO

fyzická osoba

NC

nákupní cena

NOZ

„nový občanský zákoník“, zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

OM

obchodní marže

OP

obchodní přirážka

PC

prodejní cena

PO

právnická osoba

PPD

příjmový pokladní doklad

PRI

příjemka zásob

PC

prodejní cena

PZ

počáteční zůstatek

VBÚ

výpis z běžného účtu

VPD

výdajový pokladní doklad

VÚD

vnitřní účetní doklad

VÚÚ

výpis z úvěrového účtu

VYD

výdejka zásob

ZDP

zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů

ZÚ

zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví

Předmluva

„Informace, které máte, nejsou tím, co chcete.

Informace, které chcete, nejsou tím, co potřebujete.

Informace, které potřebujete, nejsou tím, co můžete dostat.

Informace, které můžete dostat, stojí víc, než jste ochotni zaplatit.

V situacích, kdy se musíte rozhodnout, je množství informací, o které se můžete opřít, v obráceném poměru k závažnosti rozhodnutí.“

(z Murphyho zákonů)

Obchodní činnost nabízí mnoho příležitostí, ale zároveň vyžaduje i četné znalosti včetně povědomí o obchodních rizicích. Vyvíjí se spolu se společností, neustále vstřebává znalosti z dalších disciplín, musí obhájit či racionálně usměrnit své obchodní cíle. To platí i o účetnictví se zaměřením na obchod.

V první kapitole po úvodu je diskutována daňová evidence a jednoduché obchodní operace z oblasti zásob, zboží, platebního styku, přijatých a vydaných faktur. V následujících kapitolách začíná účetnictví tématem platebních vztahů s mírně rozšířeným obsahem, oproti jiným knihám pojednávajících o účetnictví, směrem k obchodní činnosti, a to včetně zahrnutí problematiky pohledávek. Záležitostem kolem pohybu zboží a jeho účetního vyjádření, vč. obchodní marže, oceňování, evidence apod. patří další kapitola. Podpora prodeje je zdůrazněna zejména kapitolou věnovanou reklamě a obdobným aktivitám. Sem patří do určité míry i slevy, přičemž současně je třeba je zařadit i do oblasti obchodních rizik. V rámci obchodních rizik nelze vynechat téma škod, ztrát a reklamací. Finanční efekt, snížení rizik a činnost managementu se promítá do procesu kalkulací, který nachází v obchodní činnosti své specifické místo a metody a jsou diskutovány v dalších kapitolách. Na konci procesu (a zároveň i v posledních kapitolách) stojí pak realizace, prodej, činnost obchodního zastoupení v účetnictví a účetní operace související s uzavřením účetního období. Závěr knihy je věnován tématu informačních systémů v obchodě. Vzhledem ke změnám sazeb DPH v čase a složitějšímu propočtu je použita ilustrativně snáze uchopitelná sazba 20 %. Zároveň pro zjednodušení a lepší orientaci v textu jsou použita při účtování pouze čísla účtů a v přílohách je uvedena vzorová účtová osnova.

Předložená publikace nemůže jít do detailů; odkazy na bližší legislativu a doplňující (podrobnější) úpravu jsou v textu. Některé zdroje informací jsou méně přístupné, a ne příliš obvyklé, na což je reagováno jejich podrobnější prezentací.

Ing. Miroslava Vlčková, Ph.D.

doc. Ing. Jindřiška Kouřilová, CSc.

Ing. Jarmila Rybová, Ph.D.

Ing. Hana Hlaváčková

1

Úvod

Obchod jako samostatná hospodářská a ekonomická činnost vznikl jako důsledek oddělení řemesla od zemědělství a města od vesnice a potřeby získat jiné zboží prostou výměnou. Kupci se tedy začali specializovat na směnu zboží ve variabilních podmínkách.

Jednoduchou zbožní výměnu v naturálních jednotkách, tedy tzv. barterový obchod, postupně nahradila směna peněžní. S peněžní směnou se však vedle obchodu začala objevovat i lichva, která zůstává aktuálním problémem dodnes. Ostatně traduje se, že rčení, že zákazník „má u nás sekeru“, tedy dluh, má svůj původ právě v historii, kdy se závazky označovaly zářezy sekyrou do dveří. Obdobný původ má i rčení „mít u někoho vroubek“.

Obchodní činnost byla postupně upravena a omezena společenským řádem a činnost kupců začala být regulována. Celou dobu mělo svou podobu i účetnictví, přičemž v původních dostupných formách se jednalo o velmi jednoduché počty a evidenci. Určitou podobu účetnictví používali Italové již počátkem 13. století. Ucelenější pojednání o tom, jak vést účetní knihy v podvojném účetnictví je doloženo o dvě století později v Benátkách roku 1494 mnichem Lucou Paciolim, obchodníkem s vínem a později vysokoškolským učitelem.

Tak jak se postupně formovaly podoby obchodní činnosti, formulovalo se i účetnictví. V České republice podvojné účetnictví doplnilo dříve tzv. jednoduché účetnictví (nyní daňová evidence), posléze nákladové a manažerské účetnictví, potrojné účetnictví, jež se neuchytilo, ale je podobné pentálnímu účetnictví a další formy jako forenzní účetnictví, environmentální účetnictví či behaviorální účetnictví.

Tuto poměrně širokou škálu účelově zaměřeného účetnictví rozšiřuje i profesní hledisko, kde převažuje míra potřebnosti a aktuálnosti specifických účetních operací; tzn. zejména účetnictví zaměřené na zemědělství, rybářství, obchod apod.

Účetnictví je základem pro získávání informací, avšak účetní data a finanční ukazatele na nich založené jednak vycházejí z minulosti a jednak mohou být zatíženy chybou bez našeho vědomí, ale i záměrným zkreslováním. Účetnictví pomíjí prvek účinků lidské psychiky na výběr, zpracování, zhodnocení dat, nepostihuje příčiny, důsledky. Při hodnocení informací získaných z účetnictví by měla být zaměřena pozornost na psychologické aspekty, užívání naturálních ukazatelů účtování a účetnictví a jejich možný vliv na hodnocená data.

2

Daňová evidence

Existují dva způsoby vedení evidence činnosti podniku

1. Daňová evidence – je upravená zákonem č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů. Daňovou evidenci vedou především živnostníci, umělci a daňoví poradci.

2. Účetnictví – vychází ze zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví. Povinnost vést účetnictví je uvedena výše.

Rozdíl mezi daňovou evidencí a účetnictvím

1. Účetnictví – pro výpočet daňového základu se porovnávají výnosy a náklady, které jsou spojeny s činností podniku, a upravují se na daňový základ.

2. Daňová evidence – zachycuje příjmy a výdaje, které jsou spojeny s činností podniku, a z jejich rozdílu se po úpravě zjistí daňový základ a daňová povinnost,

- příjmy – vyjadřují přírůstky peněz na bankovní účet nebo do pokladny,

- výdaje – vyjadřují úbytek peněz na bankovním účtu nebo v pokladně.

2.1
Fyzické osoby jako účetní jednotky

- Pokud FO vykazuje obrat v předcházejícím kalendářním roce vyšší než 25 mil. Kč, stává se účetní jednotkou od 1. 1. následujícího kalendářního roku. Povinnost vést účetnictví má následně nejméně 5 let, a to i v případě, že by roční obrat klesl pod hranici 25 mil. Kč,

- pokud je FO zapsaná do obchodního rejstříku, musí vést účetnictví a stává se tedy účetní jednotkou,

- pokud se FO rozhodla vést účetnictví dobrovolně na základě svého rozhodnutí,

- ostatní FO, které jsou podnikateli a jsou účastníky sdružení bez právní subjektivity a ostatní fyzické osoby, kterým povinnost vedení účetnictví ukládá zvláštní právní předpis.

Pokud se stane FO účetní jednotkou z důvodu překročení obratu, má povinnost vést účetnictví od prvního dne účetního období následujícího po kalendářním roce, ve kterém se stala účetní jednotkou.

PŘÍKLAD

Povinnost vést účetnictví

Podnikatel (FO) vede daňovou evidenci a dosáhl v roce 2020 obrat vyšší než 25 mil. Kč. Od kdy má povinnost vést účetnictví?

ŘEŠENÍ

FO se stane od 1. 1. 2021 účetní jednotkou, ale v roce 2021 může ještě vést daňovou evidenci. Povinnost vést účetnictví má od 1. 1. 2022.

PŘÍKLAD

Povinnost vést účetnictví

FO vede z důvodu obratu vyššího než 25 mil. Kč od 1. 1. 2020 účetnictví. V roce 2024 uvažuje o tom, že by přešla na daňovou evidenci.

ŘEŠENÍ

FO musí minimálně do konce roku 2024 ještě pokračovat ve vedení účetnictví a na daňovou evidenci může přejít nejdříve od 1. 1. 2025. Účetnictví musí vést min. 5 let.

PŘÍKLAD

Povinnost vést účetnictví

Rozhodněte, zda FO povede daňovou evidenci (DE) nebo účetnictví (Ú):

Fyzická osoba

2020

2021

2022

Vedení účetnictví

Zahájení činnosti 2020, obrat 30 mil. Kč

DE

DE/Ú

Ú

Poskytování služeb

2019 – obrat 27 mil. Kč

2020 – obrat 35 mil. Kč

DE/Ú

Ú

Ú

Advokátní kancelář

2018 – obrat 28 mil. Kč

2019 – obrat 20 mil. Kč

2020 – obrat 23 mil. Kč

Ú

Ú

Ú

Hostinská činnost

2019 – obrat 26 mil. Kč

2020 – obrat 23 mil. Kč

DE/Ú

Ú

Ú

Překladatelská činnost

2019 – obrat 18 mil. Kč

2020 – obrat 26 mil. Kč

DE

DE/Ú

Ú

PŘÍKLAD

Zápis do obchodního rejstříku

FO podnikající na základě živnostenského oprávnění podala v průběhu roku 2020 návrh na zápis do obchodního rejstříku a obchodní soud ji tam zapsal k 1. 10. 2020.

ŘEŠENÍ

FO se stala od 1. 10. 2020 účetní jednotkou, a proto musí k tomuto datu přejít z daňové evidence na účetnictví (viz zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob).

Zákon č. 304/2013 Sb., o veřejných rejstřících právnických a fyzických osob:

„§ 45

(1) Fyzická osoba, která je podnikatelem podnikajícím na území České republiky, se zapíše do obchodního rejstříku vždy, jestliže výše jejích výnosů nebo příjmů snížených o daň z přidané hodnoty, je-li součástí výnosů nebo příjmů, dosáhla nebo přesáhla za 2 po sobě bezprostředně následující účetní období v průměru částku 120 000 000 Kč.

(2) Fyzická osoba, která splní tuto podmínku, podá bez zbytečného odkladu návrh na zápis do obchodního rejstříku.

(3) Fyzická osoba, která přestala splňovat podmínky, na jejichž základě byla povinna podat návrh na zápis do obchodního rejstříku, může podat návrh na výmaz zápisu z obchodního rejstříku.“

2.2
Daňová evidence

Vedení daňové evidence upravuje zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů. Dle tohoto zákona má daňová evidence zajistit správné zjištění základu daně z příjmů. Daňová evidence odděleně vykazuje peněžní prostředky v peněžním deníku, od evidence majetku a závazků v pomocných knihách. Hlavní cíle vedení daňové evidence jsou:

- vedení průkazné evidence příjmů a výdajů,

- vykázání daňových a nedaňových příjmů a výdajů potřebných pro stanovení základu daně z příjmů,

- poskytnutí informací pro rozhodování či kontrolu své podnikatelské činnosti.

Forma daňové evidence

Legislativa nestanovuje formu vedení daňové evidence. Je tedy na každém podnikateli, aby zvolil pro sebe nejvhodnější formu, především vhodnou vzhledem k rozsahu svého podnikání. Musí ale dbát na to, aby byl schopen zajistit průkaznost, úplnost, správnost, přehlednost a také trvalost záznamů. V rámci daňové evidence se používají tyto knihy:

- peněžní deník (deník příjmů a výdajů),

- kniha pohledávek a závazků (nebo kniha faktur přijatých a kniha faktur vydaných).

Dále lze využívat tzv. pomocné knihy:

- knihu odběratelů a dodavatelů,

- knihu evidence DPH,

- knihu dlouhodobého majetku,

- knihu finančního majetku,

- knihu mzdové evidence,

- další knihy či karty.

2.2.1
Peněžní deník

Základní součástí daňové evidence jsou údaje o příjmech a výdajích, které se zapisují do knihy příjmů a výdajů (peněžního deníku). Jeho forma není legislativně určená a jeho podrobnost je možné stanovit dle potřeb podnikatele. Ve většině případů bude docházet k podrobnějšímu členění daňových příjmů (např. prodej výrobků, prodej služeb) i výdajů (např. nákup materiálu, mzdy, zdravotní a sociální pojištění). Každá operace zaznamenaná v peněžním deníku musí být podložena průkazným dokladem, kterým může být příjmový pokladní doklad, výdajový pokladní doklad či výpis z bankovního účtu. Jednotlivé operace se zaznamenávají chronologicky do jednotlivých řádků, tedy tak jak šly časově za sebou.

Do peněžního deníku se nezapisují hospodářské operace, které jsou pouze předpisem plateb, např. vystavení nebo přijetí faktury. Zároveň podnikatel nemusí uvádět jednotlivě každou položku, ale může seskupit několik hospodářských operací do jedné a poté je zaznamenat souhrnně do peněžního deníku. Může tedy např. zapsat tržbu přijatou v hotovosti za delší období jako jednu příjmovou položku (za podmínky vedení záznamu o tržbách).

Specifickou položkou jsou průběžné položky. Ty jsou určeny k zabezpečení časového nesouladu mezi záznamem o pohybu peněz mezi pokladnou a bankovním účtem. V tomto časovém rozmezí jsou operace zaznamenány právě v průběžných položkách a po obdržení výpisu z bankovního účtu jsou zaúčtovány z bankovního účtu nebo na něj a z průběžných položek jsou odebrány.

Klíčovou součástí daňové evidence je pak určení, zda je jednotlivá položka zahrnována (u příjmů) do základu daně či je odečítána (u výdajů) ze základu daně nebo se jedná o tzv. nedaňovou položku.

Přehled základních daňových příjmů

- příjmy z prodeje zboží, výrobků nebo služeb,

- příjmy z prodeje majetku, který byl původně zařazen do obchodního majetku,

- příjem dotace např. na vytvoření nového pracovního místa nebo na úhradu provozních výdajů,

- příjem záloh od odběratelů na objednané zboží, výrobků nebo služeb,

- kladné úroky.

Přehled nedaňových příjmů

- příjmy, které byly již jednou zdaněny přímo u zdroje,

- přijaté úvěry a půjčky nebo přijaté splátky půjček,

- peněžité vklady podnikatele do podnikání,

- přijaté dotace na pořízení dlouhodobého majetku,

- příjem přeplatku daně z příjmů fyzických osob nebo přeplatku pojistného u fyzické osoby,

- DPH na výstupu,

- příjem DPH od finančního úřadu (tzv. nadměrný odpočet).

Přehled daňových výdajů

- nákup materiálu [např. základní materiál, pohonné hmoty, odborná literatura, pracovní pomůcky, propagační předměty (jejich cena nesmí překročit 500 Kč bez DHP, musí mít logo firmy a nesmí podléhat spotřební dani mimo tichého vína)],

- nákup zboží,

- nákup drobného dlouhodobého majetku,

- mzdové výdaje na zaměstnance (vč. zdravotního a sociálního pojištění hrazeného zaměstnavatelem),

- provozní výdaje (např. nájemné, telefonní poplatky, poštovné, soudní a notářské poplatky, daňové poradenství, právní služby, spotřeba energie, vody, plynu, výdaje na reklamu, odborná školení, poplatky za externí zpracování daňové evidence, pojištění, opravy a udržování majetku, silniční daň, bankovní poplatky).

Přehled nedaňových výdajů

- nákup dlouhodobého majetku,

- výdaje na osobní spotřebu podnikatele,

- splátky úvěru,

- daň z příjmů fyzických osob,

- zdravotní a sociální pojištění podnikatele,

- poskytnuté peněžní dary.

2.2.2
Uplatňování výdajů paušálem

Podnikatel (FO) se může sám rozhodnout, zda povede evidenci jak příjmů, tak i výdajů, nebo zda povede povinně pouze evidenci příjmů, tj. plateb přijatých za svojí podnikatelskou činnost a dále bude evidovat pohledávky a výdaje si uplatní tzv. paušálem. V tomto případě není nutné evidovat výdaje ani majetek podnikatele. Výše výdajů je dána paušálně v § 7 odst. 7 ZDP a závisí na druhu podnikání, tj. zdali jde o živnost (řemeslnou či jinou), zemědělskou výrobu, nájem majetku či jiné podnikání, a činí:

1. 80 % z příjmů ze zemědělské výroby, lesního a vodního hospodářství a z příjmů z živnostenského podnikání řemeslného; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 1 600 000 Kč,

2. 60 % z příjmů ze živnostenského podnikání; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 1 200 000 Kč,

3. 30 % z příjmů z nájmu majetku zařazeného v obchodním majetku; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 600 000 Kč,

4. 40 % z jiných příjmů ze samostatné činnosti, nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 800 000 Kč.

Příjmy se evidují a počítají do základu daně v hrubé výši. V případě, že byla naše pohledávka uhrazena formou vzájemného zápočtu s naším závazkem, je potřeba započítat příjem, i když jsme ve skutečnosti žádné peníze neobdrželi.

PŘÍKLAD

Paušální výdaje

Fyzická osoba podnikající na základě živnostenského oprávnění (činnost vedení účetnictví) měla příjmy v roce 2020 ve výši 2 mil. Kč, výdaje ve výši 1 mil. Kč. Rozhodněte, zda je výhodnější uplatňovat výdaje paušálem.

ŘEŠENÍ

Pokud bude FO vykazovat výdaje ve skutečné výši, bude jeho základ daně ve výši 1 mil. Kč. Pokud by uplatňovala výdaje paušálně (60 % z příjmů), bude mít základ daně 800 tis. Kč (2 000 000 − 2 000 000 × 0,6).

2.2.3
Další knihy vedené v daňové evidenci

Kniha pohledávek

V této knize se evidují všechny pohledávky vzniklé z podnikání ve sledovaném daňovém období. Jsou to zejména:

- pohledávky z obchodních vztahů (faktury vystavené odběratelům),

- pohledávky z poskytnutých záloh (např. poskytnutá záloha na pracovní cestu zaměstnance, ceniny vydané formou zálohy pracovníkům, záloha zaplacená dodavatelům atp.),

- pohledávky z poskytnutých půjček (např. poskytnutá půjčka obchodnímu partnerovi),

- pohledávky z poskytnutých plateb z titulu tichého společenství,

- pohledávky vůči státu (např. z přeplatku záloh na různé daně, z nadměrného odpočtu DPH u plátců DPH),

- pohledávky z reklamací,

- pohledávky vzniklé na základě požadavku na úhradu smluvních pokut nebo úroků z prodlení.

V knize pohledávek se uvádí tyto údaje

- datum vystavení dokladu, splatnosti a uskutečnění zdanitelného plnění,

- číslo dokladu (variabilní symbol na faktuře),

- popis hospodářské operace (např. faktura vystavená za zboží),

- druh hospodářské operace (např. prodej zboží, prodej služeb, poskytnutá záloha atp.),

- dlužník (obchodní partner, zaměstnanec) – jméno, název firmy nebo instituce,

- hodnotové údaje (základ daně, DPH v základní nebo snížené sazbě, celková částka),

- způsob úhrady (bankovním převodem, v hotovosti).

Kniha závazků

V této knize se evidují následující závazky:

- obchodní závazky (evidují se podle přijatých faktur od dodavatelů),

- přijaté zálohy (např. přijatá záloha na služby, které budou v budoucnu pro zákazníka provedeny),

- závazky ze mzdových vztahů,

- závazky z odvodu daně z příjmů ze závislé činnosti, sociálního a zdravotního pojištění,

- ostatní daňové závazky (DPH, spotřební daň, daň z příjmů, daň z nemovitostí a další daně),

- závazky vyplývající z uzavřených pojistných smluv,

- závazky vyplývající z leasingových smluv,

- závazky vyplývající z nájemních smluv,

- závazky z přijatých půjček a úvěrů,

- závazky vůči tichému společníkovi.

V knize závazků se uvádí obdobné údaje jako v knize pohledávek, a to

- datum vystavení dokladu, splatnosti a uskutečnění zdanitelného plnění,

- číslo dokladu (variabilní symbol na faktuře),

- popis hospodářské operace (např. faktura přijatá za zboží),

- druh hospodářské operace (např. nákup zboží, nákup služeb, přijatá záloha atp.),

- věřitel (obchodní partner, zaměstnanec) – jméno, název firmy nebo instituce,

- hodnotové údaje (základ daně, DPH v základní nebo snížené sazbě, celková částka),

- způsob úhrady (bankovním převodem, v hotovosti).

Vzájemný zápočet pohledávek a závazků

PŘÍKLAD

Zápočet pohledávek a závazků

Podnikatel (FO) přijal fakturu od společnosti za nákup materiálu ve výši 400 000 Kč. Současně této společnosti vyfakturoval za prodej zboží 280 000 Kč. Obě strany se dohodly na vzájemném zápočtu ve výši 280 000 Kč, rozdíl ve výši 120 000 Kč uhradila FO převodem z účtu.

ŘEŠENÍ

Uhrazená částka 120 000 Kč bude v deníku zaznamenána jako daňový výdaj. Vzájemný zápočet ve výši 280 000 Kč bude řešen jako zvýšení nepeněžních příjmů i výdajů ovlivňujících základ daně.

PŘÍKLAD

Zápočet pohledávek a závazků

Zápočet pohledávek a závazků v případě, že jeden pohyb je daňový a jeden nedaňový:

Doklad

Text

VBÚ

poskytnuta půjčka panu Novákovi 200 000 Kč – výdaje nezahrnované do základu daně

FAP

od pana Nováka za nákup zboží 100 000 Kč + 20 % DPH 20 000 Kč – v peněžním deníku se neprojeví

VÚD

vzájemný zápočet poskytnuté půjčky s FAP ve výši 120 000 Kč – výdaje zahrnované ve výši 100 000 Kč; výdaje nezahrnované ve výši 20 000 Kč; příjem nezahrnovaný ve výši 120 000 Kč

VBÚ

přijata splátka půjčky od pana Nováka ve zbývající výši pohledávky 80 000 Kč – příjmy nezahrnované

Kniha dlouhodobého majetku

V knize dlouhodobého majetku se zaznamenává jak dlouhodobý hmotný a nehmotný majetek a k němu náležící daňové odpisy, ale i dlouhodobý finanční majetek. V knize dlouhodobého majetku musí být zapsáno:

- popis dlouhodobého majetku,

- ocenění majetku,

- datum a způsob pořízení,

- způsob využití majetku,

- datum uvedení do užívání,

- způsob daňových odpisů u dlouhodobého hmotného majetku,

- částky daňových odpisů za zdaňovací období a zůstatková cena,

- zřízené zástavní právo nebo věcné břemeno,

- datum a způsob vyřazení.

Výpočet daňových odpisů dlouhodobého hmotného majetku

Metodika daňových odpisů pro dlouhodobý hmotný majetek má dvě možné varianty – rovnoměrné nebo zrychlené odepisování. Dlouhodobý hmotný majetek je nejprve rozčleněný do jedné z šesti odpisových skupin, přičemž jednotlivým odpisovým skupinám jsou přiřazeny minimální doby odpisování:

Odpisová skupina

Doba odpisování

1

3 roky

2

5 let

3

10 let

4

20 let

5

30 let

6

50 let

Roční rovnoměrný odpis = (vstupní cena × odpisová sazba) / 100

Při rovnoměrném odpisování hmotného majetku jsou odpisovým skupinám přiřazeny tyto maximální roční odpisové sazby:

Odpisová skupina

Roční odpisová sazba

V prvním roce odpisování

V dalších letech odpisování

Pro zvýšenou vstupní cenu

1

20

40

33,3

2

11

22,25

20

3

5,5

10,5

10

4

2,15

5,15

5

5

1,4

3,4

3,4

6

1,02

2,02

2

Roční zrychlený odpis v 1. roce odpisování = vstupní cena / koeficient pro 1. rok odpisování

Roční zrychlený odpis v dalších letech odpisování = [2 × (vstupní cena – oprávky)] / (koeficient pro další roky – n)

nebo:

Roční odpis v dalších letech odpisování = (2 × zůstatková cena) / (koeficient pro další roky – n)

kde n je počet let, po které byl dlouhodobý hmotný majetek již odpisován.

Při zrychleném odpisování hmotného majetku jsou odpisovým skupinám přiřazeny tyto koeficienty:

Odpisová skupina

Koeficient pro zrychlené odpisování

v prvním roce odpisování

v dalších letech odpisování

pro zvýšenou zůstatkovou cenu

1

3

4

3

2

5

6

5

3

10

11

10

4

20

21

20

5

30

31

30

6

50

51

50

PŘÍKLAD

Výpočet rovnoměrných a zrychlených daňových odpisů dlouhodobého majetku

Podnikatel (FO) pořídil dodavatelským způsobem stroj, jehož pořizovací cena je 90 000 Kč. Stroj patří dle zákona o daních z příjmů do druhé odpisové skupiny, doba odpisování je 5 let, odpisové sazby pro rovnoměrné odpisování jsou v prvním roce 11 % a v dalších letech 22,25 %, koeficient pro zrychlené odpisování je v prvním roce 5 a v dalších letech 6.

ŘEŠENÍ

Rovnoměrné odpisy:

Rok

Daňový odpis – rovnoměrný

Zůstatková cena daňová

Oprávky

1

9 900

80 100

9 900

2

20 025

60 075

29 925

3

20 025

40 050

49 950

4

20 025

20 025

69 975

5

20 025

0

90 000

Celkem

90 000

-

-

Zrychlené odpisy:

Rok

Daňový odpis – zrychlený

Zůstatková cena daňová

Oprávky

1

18 000

72 000

18 000

2

28 800

43 200

46 800

3

21 600

21 600

68 400

4

14 400

7 200

82 800

5

7 200

0

90 000

Celkem

90 000

-

-

Dlouhodobý nehmotný majetek

U poplatníků, kteří vedou daňovou evidenci podle § 7b ZDP (FO – podnikatelé), jsou podle ustanovení § 24 odst. 2 písm. zn) ZDP daňovým výdajem i výdaje na pořízení nehmotného majetku nebo jeho technického zhodnocení, a to bez ohledu na jejich výši.

PŘÍKLAD

Dlouhodobý nehmotný majetek

Podnikatel (FO), který vede daňovou evidenci, si v roce 2020 pořídil pro své podnikání software na vedení daňové evidence, za který zaplatil 70 000 Kč bez DPH.

ŘEŠENÍ

V daňové evidenci za zdaňovací období roku 2020 uvede poplatník celou uvedenou částku jako daňový výdaj.

Kniha svěřeného (najatého) majetku

V knize svěřeného majetku je třeba evidovat:

- najatý majetek (formou operativního nebo finančního leasingu),

- majetek svěřený do úschovy,

- majetek přijatý do opravy.

Kniha zásob

Zákon o daních z příjmů požaduje, aby byla vedena evidence o majetku. Zásoby, které nebyly dosud spotřebovány, patří do majetku firmy. Je proto potřeba zajistit jejich řádnou evidenci. V zájmu podnikatele je sledovat nejen výdaje na pořízení zásob, ale i jak byly zásoby použity a jak bylo dosaženo výsledku hospodaření. Je třeba zvolit správnou míru podrobnosti této evidence, protože příliš podrobná evidence znamená vyšší náklady a ztrátu času, který by podnikatel mohl využít efektivněji. Evidence zásob se zpravidla vede na volných skladových kartách. Na nich by měly být uvedeny tyto údaje:

1. název položky (může se jednat o jednotlivé druhy materiálu, zboží, zásob vlastní výroby, výrobky, zvířata, náhradní díly, obaly atd.),

2. datum pořízení,

3. číslo dokladu (číslo příjemky, výdejky, variabilní symbol faktury přijaté nebo vystavené),

4. druh operace (nákup zboží, prodej zboží atp.),

5. název dodavatelské nebo odběratelské firmy,

6. množství a cena (při nákupu pořizovací cena, reprodukční pořizovací cena nebo vlastní náklady pořízení, při prodeji cena prodejní),

7. vedlejší výdaje pořízení (např. výdaje na přepravu, provize, clo, pojistné, součástí pořizovací ceny zásob nejsou úroky z úvěrů a půjček poskytnutých na jejich pořízení),

8. datum vyskladnění,

9. stav v měrných jednotkách.

Kniha rezerv

Rezervu si vytváří podnikatelské subjekty, které v budoucnu očekávají vyšší jednorázový výdaj, který by mohl nepříznivě ovlivnit jejich hospodaření. Rezervy se vytvářejí obvykle na více let dopředu – mají tedy dlouhodobý charakter. U rezerv je znám pouze účel použití. Období a částka použití se pouze odhadují.

Rezervy obecné – nemají předem stanovený konkrétní účel použití (např. na obchodní rizika, opravy, rezerva na soudní spory, rezerva na rizika nebo ztráty při podnikatelské činnosti)

Evidence rezerv by měla obsahovat:

1. údaje potřebné pro prokázání výše rezervy,

2. rozpočty výše nákladů na činnost, k níž je vytvářena rezerva (např. na opravy dlouhodobého majetku, odbahnění rybníka atp.).

Všechny tyto údaje je třeba sledovat odděleně pro jednotlivé rezervy.

PŘÍKLAD

Tvorba rezervy

Fyzická osoba vytvořila v uplynulých 3 zdaňovacích obdobích rezervu na opravu střechy budovy ve výši 1 mil. Kč. Oprava střechy byla v průběhu tohoto zdaňovacího období provedena a kompletně dokončena, dodavatel za ni vyfakturoval částku 950 tis. Kč.

ŘEŠENÍ

Platba dodavateli za opravu střechy byla zaznamenána do daňových výdajů, proto je nutné na konci zdaňovacího období zvýšit zdanitelné příjmy o čerpání zákonné rezervy ve výši 1 mil. Kč.

Pokud by oprava ještě nebyla dokončena a pokračovala by v následujícím roce, čerpání rezervy by bylo provedeno pouze ve výši 950 tis. Kč (tj. v částce odpovídají skutečně vzniklému výdaji).

Kniha jízd

Tuto knihu vedou ti podnikatelé, kteří používají k podnikatelským účelům automobil. Může se jednat o automobil zahrnutý v jejich obchodním majetku, vypůjčený, v nájmu nebo soukromý automobil. Vedení knihy poskytuje důležité informace.

Kniha jízd by měla obsahovat minimálně tyto údaje:

1. datum jízdy,

2. místo počátku a cíle jízdy,

3. účel jízdy,

4. počet ujetých km.

Dále se uvádí tyto údaje:

1. typ vozidla,

2. registrační značka,

3. stav tachometru k 1. 1. (nebo k datu zahájení podnikatelské činnosti nebo k datu pořízení automobilu),

4. stav tachometru k 31. 12. (nebo ke dni ukončení podnikatelské činnosti nebo ke dni vyřazení automobilu z evidence).

Fyzické osoby mohou uplatňovat jako daňový výdaj namísto skutečně vynaložených výdajů na pohonné hmoty a parkovné tzv. paušální výdaj na dopravu podle § 24 odst. 2 písm. zt) ZDP. Užití výdajového paušálu je považováno za příhodné pro podnik, jenž nepřesáhne 800 km ujetých měsíčně.

2.2.4
Daňová evidence na konci roku

Povinnosti podnikatele na konci účetního období jsou:

- uzavřít knihy daňové evidence, to znamená sečíst jednotlivé sloupce a zjistit konečné stavy,

- zjistit skutečný stav zásob, hmotného majetku, pohledávek a závazků a zaevidovat případné rozdíly,

- vypočítat daňové odpisy,

- zaevidovat tvorbu nebo zúčtování zákonné rezervy na opravu dlouhodobého majetku,

- vypočítat časové rozlišení leasingu – v daňové evidenci se běžně neprovádí časové rozlišení. Výjimkou je však nájemné u finančního leasingu, kdy je daňově uznatelným výdajem nájemné pouze v poměrné výši připadající na příslušné zdaňovací období. Nejjednodušším způsobem je v průběhu zdaňovacího období zapisovat do deníku jednotlivé splátky jako nedaňový výdaj a na konci roku pak zvýšit výdaje na dosažení, zajištění a udržení příjmů o poměrnou výši nájemného,

- uplatnit zůstatkovou cenu vyřazeného dlouhodobého majetku do výdajů,

- výdaje za provoz auta, které nebyly proplaceny – např., pokud firma používá paušální výdaje, jež si během roku nevyplácí.

Veškeré úpravy příjmů a výdajů na konci účetního období se provádějí v daňovém přiznání k dani z příjmů fyzických osob.

Výdaje neovlivňující základ daně:

- platba DPH, výdaje na účely, na které byla vytvořena zákonná rezerva, výdaje pro osobní potřebu podnikatele, splátky úvěrů a půjček,

- výdaje na pořízení dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku,

- výdaje na nákup cenných papírů,

- výdaje na technické zhodnocení majetku, platba faktur v rámci čerpání rezerv,

- úhrady daně z příjmů,

- škody, penále, pokuty,

- výplaty odměn jako podíl na výsledku hospodaření,

- výdaje za vratné obaly netvořící součást zboží (vratné obaly),

- neoprávněné výběry z běžného účtu peněžního ústavu,

- došlé úhrady vrácené omylem,

- poskytnuté půjčky jinému podnikateli,

- placené přirážky k základním sazbám poplatků za znečištění ovzduší a vypouštění odpadních vod,

- výdaje na reprezentaci,

- výdaje nad normu přirozených úbytků zboží (např. prošlá záruční lhůta, přesun z výdajů daňově účinných) atd.

PŘÍKLAD

Výpočet dílčího základu daně

Fyzická osoba se zabývá obchodní činností. V roce 2020 vedla daňovou evidenci a na konci zdaňovacího období zjistila tyto součty (jako podklady pro přiznání k dani):

Zdanitelné příjmy z podnikání ve výši

15 600 000 Kč

Daňové výdaje v podnikání ve výši

14 400 000 Kč

Rozdíl mezi daňovými příjmy a výdaji

1 200 000 Kč

Přijaté úroky ve výši

3 500 Kč

Další výdaje

Nákup osobního automobilu za 400 000 Kč (doba odpisování 5 let, zrychlené odpisování, koeficient pro 1. rok je 5, pro další roky 4).

Zaplacené nájemné u finančního leasingu 250 000 Kč (celková hodnota leasingu = 720 000 Kč, doba trvání leasingu = 60 měsíců; poměrná část nájemného připadající na 1 měsíc = 12 000 Kč). Nájem v roce 2020 trval od 1. 10.

Při inventuře k 31. 12. 2020 FO zjistila u zásob zboží manko nad rámec normy přirozených úbytků ve výši 50 000 Kč. Toto manko nebylo předepsáno zaměstnancům k úhradě.

ŘEŠENÍ

Úprava rozdílu mezi příjmy a výdaji o operace na konci roku:

Rozdíl mezi příjmy a výdaji

1 200 000 Kč

Odpis automobilu

400 000 / 5 = – 80 000 Kč

Poměrná část leasingu

3 × 12 000 = – 36 000 Kč

Hodnota manka u zásob zboží

50 000 Kč

Dílčí základ daně z podnikání dle § 7 ZDP

1 134 000 Kč

Dílčí základ daně z kapitálového majetku dle § 8 ZDP (úroky)

3 500 Kč

2.2.5
Metodika výpočtu daňové povinnosti

Příjmy

– Výdaje

Výsledek hospodaření (zisk, ztráta)

+/– Nepeněžní operace

Základ daně z příjmů

– Odčitatelné položky (ztráta z minulých let – 5 let zpátky)

– Nezdanitelné části základu daně

Upravený základ daně (zaokrouhluje se na celé 100 Kč dolů)

× 15% sazba daně

Daň z příjmů fyzických osob

– Slevy na dani (na poplatníka – 24 840 Kč, na 1. dítě – 15 204 Kč, na 2. dítě – 19 404 Kč a na 3. a každé další dítě – 24 204 Kč)

– Zaplacené zálohy na dani

Doplatek (přeplatek) na dani z příjmů

Nejvýznamnější nezdanitelné části základu daně

- Hodnota darů poskytnutých na dobročinné účely (min. 2 % základu daně, nebo 1 000 Kč, nejvýše 15 % ze základu daně),

- úroky z úvěru na financování bytových potřeb (ze stavebního spoření, z hypotečních úvěrů – max. lze odečíst 300 000 Kč),

- zaplacený příspěvek na penzijní připojištění – co je zaplaceno nad 12 000 Kč, max. 24 000 Kč,

- zaplacené pojistné na životní pojištění – nejvýše 24 000 Kč,

- zaplacené členské příspěvky odborové organizaci – max. 3 000 Kč,

- úhrady za zkoušky ověřující výsledky dalšího vzdělávání – max. 10 000 Kč.

příklad

Evidence příjmů a výdajů v peněžním deníku

Fyzická osoba vlastní živnostenský list s předmětem podnikání velkoobchod a maloobchod. Je plátcem DPH (v tomto případě počítáno se sazbou 21 %). V měsíci lednu roku 2020 vykazovala tyto operace pro záznam do peněžního deníku:

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Účetnictví v obchodní činnosti.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.