PRÁVO PRAKTICKY

ZBROJNÍ PRŮKAZ

PRŮVODCE
TESTOVÝMI OTÁZKAMI

Jan Dvořák

2. vydání

Vzor citace:

DVOŘÁK, J. Zbrojní průkaz. Průvodce testovými otázkami. 2. vyd. Praha: Wolters Kluwer ČR, 2021, 200 s.

Právní stav publikace je k 1. 3. 2021.

© JUDr. Jan Dvořák, 2021

ISBN 978-80-7676-138-4 (brož.)

ISBN 978-80-7676-139-1 (e-pub)

ISBN 978-80-7676-140-7 (mobi)

www.wolterskluwer.cz

PŘEDMLUVA

Podmínky, které musí fyzická osoba splnit, aby jí byl vydán zbrojní průkaz, je možné rozdělit následujícím způsobem. Na jedné straně jsou to takové podmínky, které jsou na vůli žadatele zcela nezávislé, jako je typicky dosažení předepsaného věku, na straně druhé pak podmínky, které sám žadatel svým jednáním ovlivnit může. Ačkoliv například podmínka bezúhonnosti sice je plně v dispozici žadatele, jde o faktor natolik dlouhodobý (až celoživotní), že jej v momentě podání žádosti o vydání zbrojního průkazu již reálně ovlivnit nelze. Příkladem zcela opačným je ovšem podmínka odborné způsobilosti.

Právě ta totiž představuje nejvýznamnější proměnnou v procesu získání zbrojního průkazu, neboť zde právní předpisy (podobně jako např. v procesu získání řidičského oprávnění) předpokládají osvojení předem daných znalostí a praktických dovedností, jejichž zvládnutí musí žadatel následně předvést při stanovené zkoušce. Žadatel tak má plně ve své moci způsob přípravy, jaký zvolí, jakož i čas a péči, které této přípravě věnuje. Nadto je to pak sám žadatel, kdo musí při samotné zkoušce osvědčit, jak kvalitně se na ni připravil. Pro jakoukoliv zkoušku obecně samozřejmě platí, že kromě zachování chladné hlavy a plné koncentrace v samotném jejím průběhu je jedním z nejjistějších způsobů, jak výsledek ve svůj prospěch ovlivnit, právě pečlivá příprava.

Tato publikace je nyní předkládána čtenářům ve druhém, aktualizovaném vydání, s pozměněným názvem, avšak její účel zůstává nezměněn: i nadále má pomáhat zájemcům o zbrojní průkaz s přípravou na teoretickou část zkoušky odborné způsobilosti. Ta spočívá v testu obsahujícím třicet otázek vybraných ze souboru rovných pěti set testových otázek, které na svých internetových stránkách zveřejňuje Ministerstvo vnitra včetně správných odpovědí. Aktuální verze se používá od 30. 1. 2021 a její kompletní znění najde čtenář i na následujících stránkách. Správné odpovědi jsou v původní verzi vyznačeny červenou barvou, v této knize jsou zvýrazněny tučným písmem v šedém poli.

Mechanické učení stovek testových otázek a správných odpovědí přináší potěšení jen málokomu a musíme hned v úvodu otevřeně uvést, že tento proces je pro úspěch v testu nezbytný a nelze jej nikterak obejít (odhlédneme-li od možnosti doslovného naučení se textu dotčených právních předpisů a jiných dokumentů, které by však bylo nesrovnatelně náročnější a ještě méně příjemné). Avšak ambicí této publikace je proložením jednotlivých testových otázek stručnými poznámkami a komentáři k nim pomoci čtenáři zejména se základní orientací v právních předpisech, z nichž dané otázky vycházejí, a v některých případech snad i napomoci pochopení, jaké znalosti vlastně mají dané otázky prokázat. S ohledem na své zaměření i svůj rozsah si tato knížka neklade za cíl obsáhnout v úplnosti materii zákona o zbraních a dalších právních předpisů, z nichž testové otázky vycházejí, ani nauky o zbraních a střelivu. Nejde tedy o teoretické zpracování této rozsáhlé a zajímavé oblasti právní i technické, nýbrž o ryze praktickou, didaktickou pomůcku, jejímž cílem je stát se v souladu se svým názvem skutečně průvodcem, který svému uživateli průběh přípravy na teoretickou část zkoušky určitým způsobem zpřehlední, a tím snad i zpříjemní nebo usnadní.

ČÁST PRVNÍ

OTÁZKY K PROKÁZÁNÍ ZNALOSTI ZÁKONA O ZBRANÍCH A PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ VYDANÝCH K JEHO PROVEDENÍ; ZVLÁŠTNÍCH PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ UPRAVUJÍCÍCH OPRÁVNĚNÉ POUŽITÍ ZBRANĚ

Otázky č. 1 až 4

První z celkem tří částí souboru testových otázek je nejrozsáhlejší a slouží k prokázání znalosti zákona o zbraních, jakož i prováděcích právních předpisů (prováděcím právním předpisem je např. vyhláška ministerstva) a právních předpisů upravujících oprávněné použití zbraně (čímž tvůrce testových otázek míní znalost podmínek krajní nouze a nutné obrany podle trestního zákoníku; o oprávněné použití zbraně doslovně – tj. podle § 32 trestního zákoníku – se zde nejedná). Nejpočetnější jsou v této části otázky týkající se přímo samotného zákona o zbraních.

Zákon o zbraních je zkrácený název zákona č. 119/2002 Sb., o střelných zbraních a střelivu, ve znění pozdějších předpisů. Zákon o zbraních (dále také jen „zákon“) byl za dobu své účinnosti mnohokrát novelizován a ve své současné podobě existuje od 30. 1. 2021. Od tohoto data se také používá aktuální soubor testových otázek ke zkoušce odborné způsobilosti žadatele o vydání zbrojního průkazu.

Tip

Úplně první dvě otázky jsou poněkud netypické. Otázka č. 1 totiž nezkoumá znalost zákona o zbraních, nýbrž se ptá na význam prvního ustanovení (§ 1 odst. 1) celého zákona. Nezatěžujme se problémem, nakolik lze porozumění právnímu předpisu objektivně testovat, a přijměme nabízenou správnou odpověď jednoduše proto, že ostatní dvě odpovědi jsou zjevně nesmyslné. Otázka č. 2 zase vyžaduje, aby žadatel věděl o existenci nového samostatného zákona č. 14/2021 Sb., o nakládání se zbraněmi v některých případech ovlivňujících vnitřní pořádek a bezpečnost České republiky, a jeho provázanosti se zákonem o zbraních.

Mnohé zákony ve svých úvodních ustanoveních vymezují předmět úpravy, tedy svou věcnou působnost, a činí tak i zákon o zbraních. Zákon o zbraních upravuje nakládání se zbraněmi a střelivem, podmínky pro provozování střelnic, nakládání s municí a provádění pyrotechnického průzkumu. Pokud by zákon nestanovil nic dalšího, znamenalo by to, že by se například vztahoval na veškeré nakládání se střelnými zbraněmi na území České republiky. Tak tomu ovšem není, a to proto, že zákon sám vzápětí určuje, na jaké oblasti se nevztahuje, čímž jsou stanoveny výjimky z působnosti zákona o zbraních. Pro úplnost ještě musíme dodat, že i z těchto výjimek existují výjimky, což je v zákoně vyjádřeno slovy „není-li dále stanoveno jinak“. To znamená, že pokud to v zákoně výslovně stanoveno je, tak se zákon o zbraních vztahuje i na tyto oblasti.

Příklad

Výjimkou z působnosti zákona o zbraních jsou například zbraně, které jsou nabývány nebo drženy ve výzbroji bezpečnostními sbory. Praktickým důsledkem je například to, že policista (Policie ČR je jedním z bezpečnostních sborů) nepotřebuje pro výkon služby zbrojní průkaz. Oprávnění policistů držet, nosit a jinak používat zbraně všech kategorií k plnění úkolů policie upravuje zákon č. 273/2008 Sb., o Policii České republiky, ve znění pozdějších předpisů. Pokud by si však policista chtěl pořídit svou vlastní střelnou zbraň, podléhal by plně zákonu o zbraních.

Pozor!

Mezi úvodními otázkami v souboru jsou zahrnuty dvě, které se zaměřují právě na znalost působnosti zákona o zbraních. Tyto otázky nejsou zrovna intuitivní, neboť žadatel musí vědět, že zmíněná skupina osob (zaměstnanci poskytovatele bezpečnostních služeb pověření zajišťováním fyzické ostrahy státních jaderných zařízení) k žádné výjimce ze zákona nepatří, a proto se na ni zákon o zbraních vztahuje. Zároveň je třeba znát výše zmíněnou výjimku z výjimky, neboť příslušná testová otázka se ptá na situaci, kdy stát umožní disponovat se zbraní, střelivem nebo municí, které jsou v jeho držení a nevztahuje se na ně zákon o zbraních, komukoliv jinému, kdo je oprávněn zbraně, střelivo nebo munici držet podle zákona o zbraních. Na tuto věc se zákon o zbraních vztahuje od okamžiku převzetí.

1

Právo nabývat, držet a nosit zbraň vymezené v § 1 odst. 1 zákona o zbraních, jehož přesná formulace zní: „Právo nabývat, držet a nosit zbraň je zaručeno za podmínek stanovených tímto zákonem.“ má následující význam:

A

Umožňuje s jakoukoli zbraní a střelivem nakládat kterémukoli občanovi České republiky, a to bez ohledu na to, je-li držitelem zbrojního průkazu. Požadavky zákona o zbraních musí plnit pouze ty fyzické osoby, které mají sice místo pobytu na území České republiky, ale nejsou jejími občany.

B

Jedná se o ustanovení deklarující hodnotové ukotvení zákona o zbraních a poskytující určitou oporu pro jeho právní interpretaci. Nakládat se zbraněmi a střelivem lze však pouze v souladu se zákonem.

C

Jedná se o ustanovení, které brání trestnímu postihu za nakládání se zbraněmi a střelivem v rozporu se zákonem.

2

Zákon o zbraních a zákon o nakládání se zbraněmi v některých případech ovlivňujících vnitřní pořádek a bezpečnost

A

jsou synonyma téhož právního předpisu, konkrétně zákona č. 119/2002 Sb.

B

jsou dva odlišné právní předpisy, které na sebe navzájem navazují.

C

jsou dva odlišné právní předpisy, přičemž zákon o zbraních se týká nakládání se zbraněmi v civilní sféře, zatímco zákon o nakládání se zbraněmi v některých případech ovlivňujících vnitřní pořádek a bezpečnost upravuje nakládání se zbraněmi pouze u příslušníků ozbrojených sil.

3

Na zaměstnance poskytovatele bezpečnostních služeb pověřené zajišťováním fyzické ostrahy státních jaderných zařízení se zákon o zbraních

A

vztahuje pouze tehdy, pokud tak rozhodne Státní úřad pro jadernou bezpečnost.

B

vztahuje.

C

nevztahuje.

4

Umožní-li mimo jiné stát disponovat se zbraní, střelivem nebo municí, které jsou v jeho držení a nevztahuje se na ně zákon o zbraních, komukoliv jinému, který je oprávněn zbraně, střelivo nebo munici držet podle zákona o zbraních,

A

vztahuje se na tuto věc zákon o zbraních, a to počínaje dnem bezprostředně následujícím po dni, kdy bylo provedeno komisionální převzetí příjemcem či jeho pověřeným zástupcem.

B

vztahuje se na tuto věc od okamžiku převzetí zákon o zbraních.

C

vztahuje se na tuto věc zákon o zbraních, pokud tak rozhodne příslušný útvar policie nebo Ministerstvo vnitra.

Otázky č. 5 až 9

Stejně jako i jiné zákony vymezuje zákon o zbraních význam některých pojmů, s nimiž dále pracuje (jde o tzv. legální definice). Tvůrce testových otázek požaduje, aby žadatel prokázal znalost pojmů

■ místo pobytu,

■ přenechání zbraně nebo střeliva,

■ držení zbraně nebo střeliva,

■ nošení zbraně nebo střeliva.

Obzvláště tři poslední pojmy je nutné považovat za naprosto klíčové a jejich obsah je potřeba znát zcela přesně.

Příklad

Pan Josef, držitel zbrojního průkazu, jde po ulici a má v opaskovém pouzdře nabitou svoji pistoli ráže .40 S&W (zbraň kategorie B). Ve smyslu zákona o zbraních jde o nošení zbraně nebo střeliva. Poté, co pan Josef přijde domů, vyndá zbraň z pouzdra a odloží ji do nočního stolku. Ve smyslu zákona o zbraních jde o držení zbraně nebo střeliva (a dále by bylo možné zkoumat, zda jsou splněny podmínky zabezpečení zbraní a střeliva v souladu s § 58 zákona o zbraních). Soused pana Josefa poprosí, zda by mu na hodinu svou pistoli aspoň bez nábojů půjčil, což pan Josef učiní. Ve smyslu zákona o zbraních jde o přenechání zbraně [a dále by bylo možné zkoumat, zda nejde o porušení povinnosti podle § 29 odst. 3 písm. a) zákona o zbraních].

Poznámka

Podle § 2 odst. 2 písm. b) zákona o zbraních je nošením zbraně nebo střeliva mít zbraň nebo střelivo u sebe, s výjimkou případů uvedených v písmenu a) (které definuje držení zbraně nebo střeliva). Z tohoto důvodu lze zadání otázky č. 8, v němž se objevují slova „mimo jiné“, považovat za poněkud zavádějící. Otázka č. 9 je rovněž nepřesná, neboť ve skutečnosti se neptá na význam nošení zbraně nebo střeliva podle zákona, nýbrž uvádí konkrétní praktický příklad, který lze řadit pod zákonný pojem nošení zbraně nebo střeliva.

5

Místem pobytu zákon o zbraních rozumí

A

adresu dlouhodobého pobytu občana České republiky nebo cizince.

B

adresu trvalého pobytu občana České republiky anebo adresu místa hlášeného pobytu cizince.

C

adresu dlouhodobého či přechodného pobytu občana České republiky.

6

Přenecháním zbraně nebo střeliva se pro účely zákona o zbraních rozumí

A

poskytnutí možnosti příslušnému útvaru policie se zbraní a střelivem fakticky nakládat, a to nejdéle na dobu 10 pracovních dnů.

B

předložení zbraně na výzvu příslušného útvaru policie ke kontrole Českému úřadu pro zkoušení zbraní a střeliva v případě důvodného podezření na špatný technický stav zbraně.

C

poskytnutí možnosti jiné osobě se zbraní nebo střelivem fakticky nakládat.

7

Pro účely zákona o zbraních se rozumí držením zbraně nebo střeliva mít

A

zbraň nebo střelivo uvnitř bytových nebo provozních prostor nebo uvnitř zřetelně ohraničených nemovitostí s ověřeným písemným souhlasem vlastníka uvedených prostor nebo nemovitostí, nebo mít zbraň pokud možno nenabitou náboji v zásobníku, nábojové schránce, nábojové komoře hlavně nebo nábojových komorách válce revolveru a uloženou v uzavřeném pevném obalu splňujícím technické požadavky stanovené prováděcím právním předpisem, a to za účelem jejího přemístění z místa na místo.

B

zbraň nebo střelivo uvnitř bytových nebo provozních prostor nebo uvnitř zřetelně ohraničených nemovitostí se souhlasem vlastníka nebo nájemce uvedených prostor nebo nemovitostí, nebo mít zbraň nenabitou náboji v zásobníku, nábojové schránce, nábojové komoře hlavně nebo nábojových komorách válce revolveru a uloženou v uzavřeném obalu za účelem jejího přemístění z místa na místo.

C

zbraň nebo střelivo uvnitř bytových nebo provozních prostor nebo uvnitř alespoň částečně ohraničených nemovitostí s písemným souhlasem vlastníka uvedených prostor nebo nemovitostí, nebo mít zbraň nabitou náboji v zásobníku, nábojové schránce, nábojové komoře hlavně nebo nábojových komorách válce revolveru a uloženou v pevném obalu za účelem jejího přemístění z místa na místo.

8

Nošením zbraně nebo střeliva se pro účely zákona o zbraních mimo jiné rozumí

A

mít zbraň nebo střelivo u sebe, s výjimkou případů, kdy se jedná o držení.

B

mít zbraň nebo střelivo umístěné v prostoru vymezeném poloměrem 10 metrů kolem dotčené osoby.

C

mít zbraň nebo střelivo uvnitř bytových nebo provozních prostor nebo uvnitř zřetelně ohraničených nemovitostí se souhlasem vlastníka nebo nájemce uvedených prostor nebo nemovitostí.

9

Nošením zbraně nebo střeliva se pro účely zákona o zbraních mimo jiné rozumí

A

mít u sebe střelivo a nabitou zbraň vně bytových nebo provozních prostor.

B

mít zbraň nenabitou náboji v zásobníku, nábojové schránce, nábojové komoře hlavně nebo nábojových komorách válce revolveru a uloženou v uzavřeném obalu za účelem jejího přemístění z bytových prostor na střelnici.

C

mít zbraň nebo střelivo uvnitř bytových nebo provozních prostor nebo uvnitř zřetelně ohraničených nemovitostí se souhlasem vlastníka nebo nájemce uvedených prostor nebo nemovitostí.

Otázky č. 10 až 54

Následuje delší řada otázek, které zkoumají znalost kategorií zbraní a střeliva. Je potřeba vždy striktně rozlišovat na jedné straně druhy zbraní a střeliva, které vymezuje příloha č. 1 zákona o zbraních, a na straně druhé kategorie zbraní a střeliva, které vymezují § 3 a násl. zákona o zbraních. Následující testové otázky cílí právě na tyto kategorie (přičemž zákon při vymezování kategorií běžně pracuje s jednotlivými druhy).

Příklad

Podle § 4 písm. a) bodu 2 zákona o zbraních jsou zbraní kategorie A zbraně samočinné, avšak co je samočinnou zbraní, to definuje bod 12. části první přílohy č. 1 zákona.

Níže uvedené otázky tedy ověřují znalost jednotlivých kategorií zbraní a střeliva. Zákon v § 3 rozlišuje:

■ zakázané zbraně a zakázané střelivo (zbraně kategorie A a zbraně kategorie A-I),

■ zbraně podléhající povolení (zbraně kategorie B),

■ zbraně podléhající ohlášení (zbraně kategorie C a zbraně kategorie C-I),

■ ostatní zbraně (zbraně kategorie D) a

■ střelivo, které není zakázané (střelivo).

Testové otázky jsou povětšinou formulovány tak, že na základě popisu obsaženého v zadání musíme určit, o kterou kategorii se jedná. Znát je potřeba i skutečnost, že zbraněmi zařazenými do jednotlivých kategorií se rozumí též hlavní části zbraní, jejichž součástí tyto hlavní části jsou nebo mají být, a že v pochybnostech o zařazení do kategorie rozhoduje Český úřad pro zkoušení zbraní a střeliva.

Pozor!

Ačkoliv tyto otázky jsou vesměs přehledné a jednoznačné, je potřeba upozornit na několik bodů, které by se mohly při zkoušce plést:

■ Samočinné zbraně jsou zbraně kategorie A, avšak samočinné zbraně, u nichž došlo k úpravě na samonabíjecí palné zbraně, jsou zbraně kategorie A-I, a samonabíjecí zbraně, pokud mají vzhled samočinných zbraní, jsou zbraně kategorie B.

■ Pokud jednoranové nebo víceranové zbraně pro střelivo s okrajovým zápalem mají celkovou délku menší než 280 mm, jde o zbraně kategorie B, avšak pokud je jejich celková délka 280 mm nebo větší, jsou zařazené mezi zbraně kategorie C.

■ Méně přehledné mohou být otázky týkající se dlouhých samonabíjecích zbraní a počtu nábojů, které mohou pojmout. Pamatujme si, že podle § 5 zákona o zbraních jsou zbraněmi kategorie B jednak dlouhé samonabíjecí zbraně, jejichž zásobník nebo nábojová schránka a nábojová komora mohou dohromady pojmout více než tři náboje, a jednak (tedy také zbraněmi kategorie B) dlouhé samonabíjecí zbraně, jejichž zásobník nebo nábojová schránka a nábojová komora nemohou dohromady pojmout více než 3 náboje a u nichž je podávací ústrojí odnímatelné, anebo u nichž není zaručeno, že nemohou být přeměněny běžně dostupnými nástroji na zbraně, jejichž zásobník nebo nábojová schránka a nábojová komora mohou dohromady pojmout více než 3 náboje. V zadání otázky č. 31 je navíc zakomponován horní limit 10 nábojů. Zmíněný § 5 zákona tento limit neobsahuje, nicméně je třeba brát v úvahu pojem nadlimitní zásobník, který je vymezen v § 3 odst. 5 zákona jako zásobník nebo sestava nábojové schránky určené pro palnou zbraň pro střelivo se středovým zápalem s kapacitou přesahující 20 nábojů v případě krátké nebo 10 nábojů v případě dlouhé palné zbraně. Samonabíjecí zbraň pro střelivo se středovým zápalem, do které je vložen příslušný nadlimitní zásobník, je podle § 4a zákona zbraní kategorie A-I.

■ Plynové zbraně, nejde-li o dovolené výrobní provedení, jsou zbraně kategorie A-I a plynové zbraně nejvýše ráže 6,35 mm jsou zbraně kategorie D (jiné varianty plynových zbraní předmětem těchto otázek nejsou).

■ Pamatujme si, že zaměřovače zbraní konstruované na principu noktovizorů nejsou v současnosti zákonem o zbraních regulovány. Příslušná otázka může být matoucí vzhledem k tomu, že do 29. 1. 2021 tomu bylo jinak.

■ Signální zbraně pro použití signálních nábojů nejvýše ráže 16 mm jsou zbraně kategorie C-I, pro ráže větší než 16 mm jde o zbraně kategorie B.

■ Pro toho, kdo si pamatuje předchozí právní úpravu, mohou být matoucí i otázky týkající se tlumiče hluku výstřelu. Pamatujme si, že v současnosti je tlumič hluku výstřelu jednak řazen mezi hlavní části zbraně (příloha č. 1), jednak je vymezen jako zařízení určené pro použití s palnou zbraní a konstruované pro celkové snížení hluku výstřelu při ostré střelbě, a to včetně snížení hluku výstřelu ve směru střelby, a je řazen mezi zbraně kategorie C (§ 6). Zbraně s pevně vestavěnými tlumiči hluku výstřelu již nejsou v zákoně o zbraních výslovně zmiňovány, je tudíž logické, že je nelze plošně řadit do jediné kategorie.

■ Navzdory výše uvedenému otázka č. 12 nezkoumá znalost faktu, že zbraně zvláště účinné jsou řazeny mezi zbraně kategorie A, nýbrž se ptá po definici zbraně zvláště účinné, která je obsažena v příloze č. 1 zákona. Podobně zadání otázky č. 46 obsahuje popis jedné z alternativ historické zbraně definované v příloze č. 1 zákona.

10

Podle zákona o zbraních zbraněmi zařazenými do kategorií A až D se rozumí též

A

podstatné části zbraní, které svým rozhodnutím určí Ministerstvo vnitra ve spolupráci s Českým úřadem pro zkoušení zbraní a střeliva.

B

všechny významné části zbraně, které svým rozhodnutím určí Ministerstvo vnitra ve spolupráci s Ministerstvem průmyslu a obchodu.

C

hlavní části zbraní, kterých jsou nebo mají být jejich součástí.

11

V pochybnostech o zařazení typu zbraně nebo střeliva do kategorie podle zákona o zbraních rozhoduje

A

příslušný útvar policie.

B

Český úřad pro zkoušení zbraní a střeliva.

C

Ministerstvo vnitra.

12

Zbraně zvláště účinné jsou podle zákona o zbraních

A

zbraně s úsťovou energií střely vyšší než 650 J.

B

střelné zbraně ráže 20 mm nebo vyšší určené pro střelbu munice.

C

samočinné zbraně, zákeřné zbraně a střelná nástrahová zařízení.

13

Samočinné zbraně, nejde-li o expanzní zbraně, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie A.

B

zbraně kategorie C.

C

zbraně kategorie D.

14

Zbraně vyrobené nebo upravené tak, že lze utajit jejich účel, nebo u kterých byly původní charakter a podoba změněny tak, aby se jejich použitím mohly způsobit těžší následky, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie C.

B

zbraně kategorie A.

C

zbraně kategorie D.

15

Zbraně maskované jako jiné předměty (zákeřné zbraně) jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie D.

B

zbraně kategorie B.

C

zbraně kategorie A.

16

Střelná nástrahová zařízení jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie D.

B

zbraně kategorie B.

C

zbraně kategorie A.

17

Palné zbraně nevyrobené z kovů, pokud nejsou identifikovatelné jako zbraně při kontrolách osob a zavazadel pomocí detekčních a rentgenových přístrojů, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie A.

B

zbraně kategorie C.

C

zbraně kategorie D.

18

Plynové zbraně, nejde-li o dovolené výrobní provedení, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie A-I.

B

zbraně kategorie A.

C

zbraně kategorie C-I.

19

Zbraně s pevně vestavěnými tlumiči hluku výstřelu jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie D.

B

zbraně kategorie A, a to bez výjimky.

C

zbraně příslušné kategorie, přičemž tlumič je hlavní částí takové zbraně. Vždy se jedná o zbraň podléhající registraci.

20

Tlumiče hluku výstřelu jsou podle zákona o zbraních

A

zbraně kategorie C.

B

zbraně kategorie C-I.

C

zbraně kategorie A.

21

Tlumič hluku výstřelu je podle zákona o zbraních

A

jakékoli za tím účelem konstruované úsťové zařízení nebo též jiný předmět zhotovený z odpovídajícího materiálu, které umožňuje snížit hluk výstřelu, sonický třesk nebo záblesk vznikající při výstřelu z palné zbraně.

B

zařízení určené pro použití s palnou zbraní a konstruované pro celkové snížení hluku výstřelu při ostré střelbě, a to včetně snížení hluku výstřelu ve směru střelby.

C

zařízení určené pro použití s palnou zbraní určenou pro střelivo se středovým zápalem, které umožňuje celkové snížení hluku výstřelu při ostré střelbě, a to alespoň o 15 dB ve směru střelby a nejvýše o 20 dB v ostatních směrech.

22

Zaměřovače zbraní konstruované na principu noktovizorů jsou

A

podle zákona o zbraních zařazeny mezi zbraně kategorie C.

B

doplňky zbraní, jejichž nabývání do vlastnictví, držení a nošení zákon o zbraních neupravuje.

C

podle zákona o zbraních zařazeny mezi zbraně kategorie C-I.

23

Střelivo se střelou průbojnou, výbušnou nebo zápalnou anebo jinou střelou obsahující aktivní náplně, nejde-li o signální náboje nebo střelivo obsahující pyrotechnický výrobek podle zákona o pyrotechnice, je podle zákona o zbraních zařazeno mezi

A

zbraně kategorie A.

B

zbraně kategorie A-I.

C

zbraně kategorie D.

24

Samočinné zbraně, u nichž došlo k úpravě na samonabíjecí palné zbraně, jsou podle zákona o zbraních zbraněmi

A

znehodnocenými.

B

kategorie A-I.

C

kategorie A. Úpravou se nemění kategorie zbraně a zbraň zůstává ve své původní kategorii.

25

Samonabíjecí zbraně pro střelivo se středovým zápalem, do kterých je vložen příslušný nadlimitní zásobník, jsou podle zákona o zbraních zbraněmi

A

s nimiž je třeba nakládat se zvýšenou opatrností, neboť vložený nadlimitní zásobník může být nabit střelivem s okrajovým zápalem.

B

kategorie A-I.

C

kategorie C.

26

Střelivo pro krátké kulové zbraně se střelou šokovou nebo střelou určenou ke zvýšení ranivého účinku je podle zákona o zbraních zařazeno mezi

A

zbraně kategorie A.

B

zbraně kategorie B.

C

zbraně kategorie A-I.

27

Krátké opakovací nebo samonabíjecí zbraně, nejedná-li se o zbraně kategorie A-I, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie C.

B

zbraně kategorie A.

C

zbraně kategorie B.

28

Krátké jednoranové nebo víceranové zbraně pro střelivo se středovým zápalem jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie B.

B

zbraně kategorie C.

C

zbraně kategorie D.

29

Jednoranové nebo víceranové zbraně pro střelivo s okrajovým zápalem, jejichž celková délka je menší než 280 mm, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie C.

B

zbraně kategorie B.

C

zbraně kategorie D.

30

Samonabíjecí zbraně, pokud mají vzhled samočinných zbraní, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie C.

B

zbraně kategorie A.

C

zbraně kategorie B.

31

Dlouhé samonabíjecí zbraně, jejichž zásobník nebo nábojová schránka a nábojová komora mohou dohromady pojmout více než tři náboje avšak méně než 10 nábojů, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie C.

B

zbraně kategorie D.

C

zbraně kategorie B.

32

Dlouhé samonabíjecí zbraně, jejichž zásobník nebo nábojová schránka a nábojová komora nemohou dohromady pojmout více než 3 náboje a u nichž je podávací ústrojí odnímatelné, anebo u nichž není zaručeno, že nemohou být přeměněny běžně dostupnými nástroji na zbraně, jejichž zásobník nebo nábojová schránka a nábojová komora mohou dohromady pojmout více než 3 náboje, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie C.

B

zbraně kategorie B.

C

zbraně kategorie D.

33

Dlouhé opakovací nebo samonabíjecí zbraně s hladkým vývrtem hlavně, jejichž délka hlavně je menší nebo rovná 600 mm, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie B.

B

zbraně kategorie C.

C

zbraně kategorie D.

34

Signální zbraně pro použití signálních nábojů ráže větší než 16 mm jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie B.

B

zbraně kategorie C.

C

zbraně kategorie D.

35

Jednoranové nebo víceranové zbraně pro střelivo s okrajovým zápalem, jejichž celková délka se rovná nebo je větší než 280 mm, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie A.

B

zbraně kategorie C.

C

zbraně kategorie D.

36

Dlouhé zbraně pro střelivo se zápalem typu Lefaucheux, nejde-li o zbraně vyrobené nejpozději do 31. ledna 1890, jsou podle zákona o zbraních

A

historickými zbraněmi.

B

zbraněmi kategorie C.

C

zbraněmi pro střelivo s okrajovým zápalem.

37

Více než dvouranové nebo opakovací zbraně zkonstruované na principu perkusních zámkových systémů jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie B.

B

zbraně kategorie A.

C

zbraně kategorie C.

38

Palné zbraně určené pro náboje typu Flobert, náboje ráže 4 mm M20 nebo úsťovou kinetickou energií střely srovnatelné střelivo určené pro výcvik ve střelbě jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie C-I.

B

zbraně kategorie D.

C

zbraně kategorie C.

39

Zbraně zařazené do kategorie A, A-I, B nebo C, které byly znehodnoceny v souladu s přímo použitelným předpisem Evropské unie, jsou podle zákona o zbraních zbraně

A

kategorie odpovídající původní kategorii zbraně před jejím znehodnocením.

B

kategorie C-I.

C

kategorie D.

40

Elektrický zneschopňující prostředek založený na principu střelné zbraně (taser) podle zákona o zbraních

A

je zbraní kategorie C-I.

B

je zbraní kategorie A.

C

není považován za zbraň.

41

Podle zákona o zbraních jsou zbraněmi kategorie C-I mimo jiné

A

expanzní zbraně, které splňují požadavky na dovolené výrobní provedení stanovené prováděcím právním předpisem.

B

expanzní přístroje, s výjimkou přenosných upevňovacích zařízení a jiných rázových strojů určených výhradně pro průmyslové nebo technické účely.

C

expanzní zbraně, které nesplňují požadavky na dovolené výrobní provedení stanovené prováděcím právním předpisem.

42

Podle zákona o zbraních jsou zbraněmi kategorie C-I mimo jiné

A

jednoranové nebo dvouranové palné zbraně, které byly zkonstruovány do 31. prosince 1890 a jejichž konstrukce je založena na principech doutnákových, kolečkových, křesadlových nebo perkusních zámkových systémů.

B

jednoranové nebo víceranové zbraně pro střelivo s okrajovým zápalem, jejichž celková délka se rovná nebo je větší než 280 mm.

C

jednoranové nebo dvouranové palné zbraně určené pro dělené střelivo.

43

Signální zbraně pro použití signálních nábojů nejvýše ráže 16 mm jsou dle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie C-I.

B

zbraně kategorie B.

C

zbraně kategorie D.

44

Zbraně kategorie C-I jsou podle zákona o zbraních

A

zbraně volně prodejné.

B

zbraně podléhající ohlášení.

C

zbraně, jejichž nabývání, držení a případně nošení je podmíněno držením platného zbrojního průkazu.

45

Historické zbraně jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie D.

B

zbraně kategorie C.

C

zbraně kategorie B.

46

Jednoranová nebo dvouranová palná zbraň, která byla zkonstruována do 31. prosince 1890 a její konstrukce je založena na principech doutnákových, kolečkových, křesadlových nebo perkusních zámkových systémů je podle zákona o zbraních zbraň zařazená mezi

A

zbraně kategorie A.

B

zbraně kategorie D.

C

zbraně kategorie C.

47

Plynové zbraně nejvýše ráže 6,35 mm jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie D.

B

zbraně kategorie B.

C

zbraně kategorie C.

48

Poplašná zbraň dovoleného výrobního provedení nebo flobertka s úsťovou energií střely do 7,5 J, které byly ověřeny a uvedeny na trh před rokem 2021, jsou podle zákona o zbraních zbraněmi kategorie

A

C-I.

B

D.

C

D-I.

49

Expanzní přístroje, s výjimkou přenosných upevňovacích zařízení a jiných rázových strojů určených výhradně pro průmyslové nebo technické účely, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie A.

B

zbraně kategorie D.

C

zbraně kategorie B.

50

Znehodnocené zbraně, na které se nevztahuje přímo použitelný předpis Evropské unie a na kterých byly postupem podle prováděcího právního předpisu provedeny takové nevratné úpravy, které znemožňují jejich použití ke střelbě, jsou podle zákona o zbraních zařazené mezi

A

zbraně kategorie D.

B

zbraně kategorie B.

C

zbraně kategorie C.

51

Zbraně, na kterých byly řezem provedeny takové úpravy, které odkrývají alespoň částečně vnitřní konstrukci zbraně, jsou podle zákona o zbraních zbraně zařazené mezi

A

zbraně kategorie A.

B

zbraně kategorie D.

C

zbraně kategorie B.

52

Neaktivní střelivo a munice jsou podle zákona o zbraních zařazené mezi

A

zbraně kategorie D.

B

zbraně kategorie A.

C

zbraně kategorie B.

53

Podle zákona o zbraních zbraň, která se stala trvale a nevratně nepoužitelnou ke střelbě v důsledku poškození nebo degradace takového rozsahu, že uschopnění takové zbraně ke střelbě je vyloučeno, aniž by došlo k výměně hlavních částí zbraně nebo jejich výměně,

A

je zbraní, u které po jejím předložení policii příslušný útvar policie zakáže další použití ke střelbě a uvede tuto skutečnost do Centrálního registru zbraní. Zbraň musí být ve lhůtě 10 pracovních dnů předložena Českému úřadu pro zkoušení zbraní a střeliva ke kontrole identifikačních údajů.

B

jde o neaktivní torzo zbraně.

C

jde o znehodnocenou zbraň.

54

Neaktivní torza zbraní, kterými se rozumí zbraně, které se staly trvale a nevratně nepoužitelnými ke střelbě v důsledku poškození nebo degradace takového rozsahu, že uschopnění takové zbraně ke střelbě je vyloučeno, aniž by došlo k výměně hlavních částí zbraně nebo jejich výměně, jsou podle zákona o zbraních zařazené mezi

A

zbraně kategorie D.

B

zbraně kategorie A.

C

zbraně kategorie B.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Zbrojní průkaz. Průvodce testovými otázkami - 2. vydání.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.