David Gruber

Time management nejvyšší generace v šesti krocích

Motto:

Budeš-li věnovat čas tomu, co nepotřebuješ, bude ti scházet čas na to, co potřebuješ.

OBSAH

Nejvyšší generace?

Generace time managementu

Šest kroků = SOUSTO

První krok: Stanovte si správnou soustavu entit neboli položek (= vizi, plány, cíle, úkoly, úkony) a periody jejich běžných a velkých revizí

Druhý krok: Ovládněte metodu P-N-V, tj. jak se přinutit – nepřestat - vytrvat

Třetí krok: Jasně si u každé položky uvědomte míru termínovanosti  a prioritu - a podle toho volte způsob zápisu směřující  k optimální realizaci

Čtvrtý krok: Správně si sestavujte záznamy položek – tj. záznamy vize, plánů, cílů, úkolů, úkonů.

Pátý krok: Tvořte realitu ze svých snů a plánů - tj. ze všech položek. Plňte své úkoly. Tahem na branku utvářejte své nové úspěšnější já. Budujte svůj úspěch.

Šestý krok: Ošetřujte resty – osvojte si optimální práci s vyhníváním, s archivací a s možnými návraty k archivovanému i za několik let

Další vřele doporučená četba k prohloubení účinnosti time managementu nejvyšší generace

Použitá literatura

Nejvyšší generace?

Je vůbec možné a reálné označit nějakou metodiku time managementu jako „nejvyšší generaci“? Není to příliš troufalé?

Podívejme se na to věcně: Pojem „nejvyšší generace“ znamená, že už nemůže být žádná další, vyšší. Nebo účinnější pro lidi, kteří potřebují hospodařit s časem.

Nejvyšší generace vědění jsou známy z jiných oblastí. Uveďme dva příklady – jeden z matematiky, druhý z lidské obživy.

Příklad jedna na nejvyšší generaci – matematika

Dejme tomu, že někde ve vašem okolí existuje nějaký objekt ve tvaru pravoúhlého trojúhelníku. Parcela, stavební část budovy, část stroje nebo jiného zařízení. A vám někdo nabízí know-how k tomu, jak na základě znalostí délek dvou stran toho trojúhelníkovitého tvaru bez proměřování určit tu třetí.

Know-how první generace vám praví: Když jedna odvěsna má délku tři metry a druhá čtyři metry, pak tu třetí stranu trojúhelníku, tedy tu nejdelší, tedy přeponu, už nemusíte měřit. Neztrácejte čas měřením, ta přepona je dlouhá pět metrů. My jsme to za vás vymysleli. Gratulujeme vám k zakoupení tohoto know-how a přijďte do našeho obchodu zase.

Know-how druhé generace vám praví: Když jedna odvěsna má délku tři metry, decimetry, centimetry nebo kilometry  a druhá čtyři metry, decimetry, centimetry nebo kilometry, pak tu třetí stranu trojúhelníku, tedy tu nejdelší, tedy přeponu, už nemusíte měřit. Neztrácejte čas měřením, ta přepona je dlouhá pět metrů, decimetrů, centimetrů nebo kilometrů. My jsme to za vás vymysleli. Jsme druhá generace. Oproti první zde máte najednou know-how týkající se několika trojúhelníkovitých útvarů najednou. Je to vývojový skok oproti první generaci. Nezáleží na jednotce délky, vždy platí poměr stran 3:4:5. Gratulujeme vám k zakoupení tohoto know-how a přijďte do našeho obchodu zase.

Know-how třetí generace vám praví: Oproti druhé generaci máme pro vás další zkvalitnění know-how, další rozšíření užitečnosti. Poměr stran pravoúhlého trojúhelníku je vždy 3:4:5. Znáte-li délku dvou stran ze tří a jsou –li tyto délky dvěma hodnotami z této trojice, tu třetí stranu nemusíte měřit, ale je to vždy to třetí číslo z trojice 3, 4, 5. Bez měření tedy od nás máte návod na určení třetí strany pravoúhlého trojúhelníku, ať už tou neznámou stranou je strana nejdelší, prostřední nebo nejkratší. A to ještě není všechno! Stejné pravidlo platí pro násobky těchto poměrů. Tedy pro 3:4:5, pro 6:8:10, pro 9:12:15 a tak dále až do nekonečna. To jsme pašáci, zaplaťte nám za tuto třetí generaci mnohem více než za tu druhou. Odpovídá to totiž její hodnotě.

Know-how čtvrté generace vám praví: Oproti třetí generaci jsem zase lepší. Kromě poměru stran pravoúhlého trojúhelníka 3:4:5 a jakýchkoliv jejich násobků vám tímto prozrazujeme i další možný celočíselný poměr stran – 5:12:13. A platnost odvození třetí délky opět funguje i pro jakékoliv násobky tohoto poměru.

Poznámka pro matematiky – ostatní čtenáři, přeskočte to: Jasně že vím, že i vy víte, že i těch různých celočíselných poměrů je nekonečně mnoho typů; hned další na řadě by byl poměr stran 7:24:25. A další byste si odvodili při počítání rozdílu čtverce „k+1“ a čtverce „k“. Jakmile ten rozdíl, stále se zvyšující o dvě, dosáhne hodnoty druhé mocniny celého čísla, máte další poměr. Nechci však tímto zabíháním do podrobností lidi humanitnějšího zaměření děsit. Konec poznámky pro matematiky.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Time management nejvyšší generace v šesti krocích.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.