Výchovné poradenství

Výchovné poradenství

Václav Mertin, Lenka Krejčová

a kolektiv

3., aktualizované vydání

Vzor citace: MERTIN, V., L. KREJČOVÁ, eds. Výchovné poradenství.

3., aktualizované vyd. Praha: Wolters Kluwer ČR, a. s., 2020. 400 s.

Na zpracování publikace se podíleli:

PhDr. David Čáp, Ph.D. díl 4 – kap. 9, 10, 16
díl 6 – kap. 1, 2, 3, 5

Mgr. Petra Hermanová díl 6 – kap. 4

doc. PhDr. Lenka Krejčová, Ph.D. díl 2 – kap. 3, 4

díl 3 – kap. 2, 3, 4

díl 4 – kap. 2, 4, 8, 13, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24

díl 5 – kap. 4

díl 6 – kap. 6

díl 7

PhDr. Václav Mertin díl 2 – kap. 1, 2, 7, 8, 9, 13, 14

díl 4 – kap. 1, 3, 5, 6, 7, 11, 12, 15, 20

díl 5 – kap. 1, 5, 6, 7

PhD. Mgr. Monika Puškinová, Ph.D. díl 1

Mgr. Silvie Pýchová díl 4 – kap. 14

PhDr. Iva Štětovská, Ph.D. díl 2 – kap. 5, 6, 10, 11, 12

díl 3 – kap. 5, 6, 7

díl 4 – kap. 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31

díl 5 – kap. 2, 3, 5

© Wolters Kluwer ČR, a. s., 2020

978-80-7598-174-5 (brož.,)

978-80-7598-175-2 (e-pub)

978-80-7598-176-9 (pdf)

978-80-7598-177-6 (mobi)

Tato kniha vznikla v rámci Programu rozvoje vědních oblastí na Univerzitě Karlově č. P07 Psychosociální aspekty kvality lidského života, podprogram Psychologické a sociální aspekty utváření životních drah, životních stylů a kvality života – determinanty a perspektivy.

PŘEDMLUVA

Není v silách jednotlivého učitele, aby se orientoval ve všech odborných otázkách a zvládl všechny pedagogické, speciálně pedagogické, psychologické, zdravotní, sociální a právní problémy, se kterými se setkává při své práci a které svými následky mohou nepříznivě ovlivňovat výsledky jeho hlavní činnosti. K jejich řešení nemá odborné kompetence ani prostor a čas. Proto i v České republice fungují již přes padesát let pomocné poradenské služby, které mu mají pomáhat s řešením zejména speciálních výukových a výchovných otázek. Systém novodobého poradenství v Československu byl při svém vzniku na konci padesátých let minulého století postaven na myšlence, že alespoň základní odborné služby je třeba poskytovat v masovém měřítku, tedy všem potřebným žákům, a navíc přímo ve škole. Tomu nejlépe odpovídalo poskytování poradenských služeb pedagogickým pracovníkem specialistou, tedy nejprve poradcem pro volbu povolání a později výchovným poradcem.

Výchovný poradce představoval a představuje i dnes první linii při poskytování odborných poradenských služeb ve škole. Na rozdíl od počátečních let má dnes mnohem víc spolupracovníků/pomocníků přímo ve škole a ještě bohatší výběr odborných institucí mimo školu. Výchovný poradce má i širší možnosti ke svému působení, resp. lze říci, že se v mnoha školách setkává se stále rozsáhlejším spektrem otázek a problémů, s nimiž se na něj žáci, jejich rodiče i kolegové učitelé obracejí.

Jestliže chce plnit odborné úkoly kompetentně, musí nabídnout něco navíc nad to, co umí rodiče nebo běžní vyučující. Velmi důležité jsou přitom praxe a zkušenosti, stejný význam však mají i osvojené poznatky odborných disciplín. Nezbytné jsou i znalosti právního rámce, ve kterém se výchovný poradce, učitelé i žáci ve škole pohybují.

Dostává se vám do rukou publikace, jejímž hlavním cílem je napomoci výchovným poradcům při hledání mnohdy velmi komplikovaných odpovědí na otázky, které jsou jim v jejich poradenské praxi kladeny nebo které si kladou sami. Snažili jsme se postihnout maximální množství různorodých témat a nahlížet na ně optikou současné legislativy, ale také současných trendů v psychologii, speciální pedagogice i dalších příbuzných oborech.

Cílem nebylo sepsat obsáhlou monografii na dané téma; spíše poskytnout čtenářům co nejširší spektrum námětů a nápadů, ale také odpovědí a podpory pro jejich působení ve funkci výchovného poradce.

Při zpracování jednotlivých hesel jsme byli vedeni snahou, aby značná část informací mohla výchovným poradcům sloužit bezprostředně. Přesto jsme vycházeli i ze zahraniční odborné literatury a našich zkušeností s prací zahraničních kolegů. Doufáme, že některé užitečné momenty z praxe, která doposud není v našich podmínkách plně rozvinuta, výchovní poradci využijí jako zdroj inspirace a obohacení. Odkazujeme se však převážně na zdroje tuzemské, pokud jsou k dispozici, aby byly pro výchovné poradce snadno dostupné.

Přejeme našim čtenářům v jejich poradenské práci hodně zdaru a odhodlání a především stabilní zázemí a dostatečnou podporu, které jim umožní vnímat svoji práci jako smysluplnou a dodají jim k jejímu výkonu dostatek energie. Doufáme, že právě otevřená publikace se rovněž stane součástí takové podpory.

prosinec 2009

za autorský tým Václav Mertin a Lenka Krejčová

PŘEDMLUVA K DRUHÉMU PŘEPRACOVANÉMU VYDÁNÍ PUBLIKACE

Když jsme na podzim před čtyřmi roky dokončovali jednotlivé příspěvky pro první vydání publikace Meritum – Výchovné poradenství, netušili jsme, že se práce setká s tak příznivým přijetím. Výchovní poradci i učitelé ocenili naši upřímnou snahu reflektovat jejich praktické problémy a hledat na ně praktické odpovědi. Proto byl také celý náklad již v roce 2012 beznadějně vyprodán. Povzbuzeni tímto zájmem, připravili jsme a vydali v podobném autorském týmu pro učitele ZŠ, SŠ i pracovníky poradenských zařízení další tři monografie: Pedagogická intervence u žáků ZŠ (2010), Metody a postupy poznávání žáka: pedagogická diagnostika (2012) a Problémy s chováním ve škole – jak na ně: individuální výchovný plán (2013). Neměli bychom zapomenout ani další práce kmenových členů autorského týmu – Davida Čápa Šikana: mýty a realita (2012) i Václava Mertina Výchova bez trestů (2013).

Jsme pochopitelně rádi, že první vydání sklidilo úspěch a vyprodalo se tak rychle. Nové vydání, které právě otvíráte, má však i další důvody, nejde jen o opakování téhož. Od roku 2009 se ve školství řada věcí změnila. Mnohdy šlo spíše o změny formální na úrovni legislativy či restrukturace důležitých institucí, které se školami a výchovnými poradci spolupracují. Nicméně tyto změny mají i zcela praktické dopady na život ve škole a v mnoha ohledech právě na poradenskou práci. Všechny kapitoly knihy byly tedy v různé míře doplněny, aktualizovány a rozšířeny. Kromě toho jsme nově zařadili tři kapitoly, jež jsme v minulém vydání postrádali nebo jejichž témata nebyla tak aktuální: Diagnostika rodiny, Lehká mentální retardace, Individuální výchovný plán. Zcela nově je zpracován první díl publikace věnovaný legislativě. Jsme rádi, že Mgr. Martina Pekárková z MŠMT přijala naše pozvání ke spolupráci. Její řeč je sice právnická, nicméně píše srozumitelně a reaguje na problémy školní praxe, v níž se z pozice právníka zcela erudovaně pohybuje.

Přáli bychom výchovným poradcům, aby měli ve školách takové podmínky, aby mohli realizovat podněty, konkrétní postupy i naplňovat zásady v knize uvedené. Současně je prosíme, aby nepodléhali dojmu, že ve školství je pořád hůř. Když se podívají zpátky, určitě najdou celou řadu kladných skutečností, o kterých se nikomu z nás před léty ani nesnilo.

A nakonec patří naše poděkování vedle samotných čtenářů také nakladatelství Wolters Kluwer a zejména šéfredaktorce Mgr. Nadě Eretové, která dovedla uvedená díla na trh a teď se může spolu s námi začít radovat z dobře odvedené práce.

říjen 2013

za autorský tým Václav Mertin a Lenka Krejčová

PŘEDMLUVA KE TŘETÍMU VYDÁNÍ

Deset let od prvního vydání uteklo jako voda. V českém školském systému došlo k řadě zásadních změn. Bylo spuštěno inkluzivní vzdělávání, bylo zavedeno povinné vzdělávání v posledním roce před vstupem do školy, dochází ke změnám v maturitní zkoušce, byl sveden boj o povinnost státu rezervovat místa ve školkách pro všechny dvouleté děti, vyměnilo se několik ministrů, začaly se hýbat platy učitelů... Výchovní poradci však zůstávají ve víceméně stabilní pozici. Představují i dnes integrální součást školského systému. Nezměnil se ani náš vstřícný přístup k nim. Jen jsme přesvědčeni, že by si zasluhovali lepší podmínky a prostor pro práci, protože problémů přibývá.

O AUTORECH

PhDr. David Čáp, Ph.D., absolvoval obor speciální pedagogika – etopedie na PedF UK a následně vystudoval psychologii na FF UK v Praze. Sedm let pracoval ve Středisku výchovné péče ve Slaném. Nyní přednáší na katedře psychologie FF UK v Praze, poskytuje poradenství a psychoterapii v centru Alivio, spolupracuje s nestátní neziskovou organizací DYS-centrum® Praha o. s., Domovem Laguna Psáry a byl lektorem a konzultantem projektu Minimalizace šikany. Mezi jeho odborné zájmy patří poruchy chování, šikana, agresivita dětí a dospívajících, gestalt psychoterapie.

Mgr. Petra Hermanová, absolventka magisterského oboru sociální pedagogika na Ostravské univerzitě, pedagogická fakulta, 14 let pedagogické praxe, nyní sociální pracovnice, vedoucí oddělení OSPOD Praha-západ.

Doc. PhDr. Lenka Krejčová, Ph.D., psycholožka, vyučuje na katedře psychologie FF UK v Praze a působí v nestátní neziskové organizaci DYS-centrum® Praha z. ú. V minulosti učila na několika středních školách, v jedné z nich zastávala funkcí výchovné poradkyně a školní psycholožky. Pracovala ve středisku výchovné péče. Odborné zájmy: psychologie adolescence, rozvoj sociálních a kognitivních schopností v prostředí školy, specifické poruchy učení a chování u dětí, dospívajících a dospělých, dynamická diagnostika.

PhDr. Václav Mertin, psycholog, 45 let poradenské praxe v pedagogicko-psychologické poradně, učitel katedry psychologie FF UK v Praze (vyučované předměty zahrnují poradenskou a školní psychologii, management třídy, garant vzdělávání výchovných poradců). K jeho odborným zájmům patří obecnější otázky uplatnění psychologie ve školství, individualizace vzdělávacího přístupu k dětem, poruchy učení a chování, vstup dítěte do školy, domácí vzdělávání, poradenství pro rodiče.

PhDr. Mgr. Monika Puškinová, PhD., specialistka na školskou legislativu – poradenství, vzdělávání, 19 let praxe ve školství, garantka legislativy pro Řízení školy.

Mgr. Silvie Pýchová, absolventka oboru učitelství pro druhý a třetí stupeň a PGS výchovné poradenství na Pedagogické fakultě UK v Praze. Od roku 2011 pracuje v neziskové sféře v oblasti vzdělávání: výkonná ředitelka SKAV, předsedkyně správní rady a vedoucí programů v EDUin, spoluzakladatelka, statutární zástupkyně a lektorka organizace Centrum kompetencí.

PhDr. Iva Štětovská, Ph.D., psycholožka, učitelka katedry psychologie FF UK v Praze (předměty: psychohygiena, metodologie, interakční výcvik, psychologie pro učitele II aj., podíl v kurzech CŽV). Praktické zkušenosti získala jako psycholog na onkologické klinice (8 let), v poradně pro rodinu a mezilidské vztahy (2 roky) a v pedagogicko-psychologické poradně (2 roky). Odborné zájmy: duševní hygiena učitele a proměny role učitele v současné škole, komunikační dovednosti, problematika sociální opory ve škole a význam zpětné vazby a supervize pro učitele, psychologie zdraví.

SEZNAM POUŽITÝCH ZKRATEK

ADD Attention Deficit Disorder (porucha pozornosti)

ADHD Attention Deficit Hyperactivity Disorder (hyperkinetická porucha)

CES Classroom Environment Scale

CNS centrální nervová soustava

DDM dům dětí a mládeže

DSM Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (Diagnostický a statistický manuál mentálních poruch)

DVPP další vzdělávání pedagogických pracovníků

IQ inteligenční kvocient

IVP individuální vzdělávací plán

IVýP individuální výchovný plán

LMR lehká mentální retardace

MCI My Class Inventory

MKN Mezinárodní klasifikace nemocí

MR mentální retardace

MŠ mateřská škola

MŠMT Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy ČR

NNO nestátní nezisková organizace

NPI ČR Národní pedagogický institut ČR

OSPOD orgán sociálně-právní ochrany dětí

PČR Policie ČR

PAS poruchy autistického spektra

PPP pedagogicko-psychologická poradna

RTI Reaction to Intervention (reakce na intervenci)

SO-RA-D sociometrický ratingový dotazník

SPC speciálně pedagogické centrum

SPU specifické poruchy učení

SPCH specifické poruchy chování

SPUCH specifické poruchy učení a chování

SŠ střední škola

SVP středisko výchovné péče

ŠPP školní poradenské pracoviště

ŠVP školní vzdělávací program

VOŠ vyšší odborná škola

VŠ vysoká škola

ZŠ základní škola

SOUPIS PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ V PLATNÉM ZNĚNÍ

Zákon č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů

Zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů

Zákon č. 40/2009 Sb., trestní zákoník, ve znění pozdějších předpisů (TZ)

Zákon č. 48/1997 Sb., o veřejném zdravotním pojištění a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů

Zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí, ve znění pozdějších předpisů (SPOchD)

Zákon č. 109/2002 Sb., o výkonu ústavní výchovy nebo ochranné výchovy ve školských zařízeních a o preventivně výchovné péči ve školských zařízeních a o změně dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů

Zákon č. 218/2003 Sb., o odpovědnosti mládeže za protiprávní činy a o soudnictví ve věcech mládeže a o změně některých zákonů (zákon o soudnictví ve věcech mládeže), ve znění pozdějších předpisů

Zákon č. 499/2004 Sb., o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů

Zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon), ve znění pozdějších předpisů (ŠZ)

Zákon č. 563/2004 Sb., o pedagogických pracovnících a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů (ZPP)

Nařízení vlády č. 75/2005 Sb., o stanovení rozsahu přímé vyučovací, přímé výchovné, přímé speciálně pedagogické a přímé pedagogicko-psychologické činnosti pedagogických pracovníků, ve znění pozdějších předpisů

Nařízení vlády č. 222/2010 Sb., o katalogu prací ve veřejných službách a správě, ve znění pozdějších předpisů

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušeni směrnice 95/46/ES (Obecné nařízení o ochraně osobních údajů)

Vyhláška č. 13/2005 Sb., o středním vzdělávání a vzdělávání v konzervatoři, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška č. 14/2005 Sb., o předškolním vzdělávání, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška č. 48/2005 Sb., o základním vzdělávání a některých náležitostech plnění povinné školní docházky, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška č. 72/2005 Sb., o poskytování poradenských služeb ve školách a školských poradenských zařízeních, ve znění pozdějších předpisů (VoPP)

Vyhláška č. 317/2005 Sb., o dalším vzdělávání pedagogických pracovníků, akreditační komisi a kariérním systému pedagogických pracovníků, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška č. 364/2005 Sb., o vedení dokumentace škol a školských zařízení a školní matriky a o předávání údajů z dokumentace škol a školských zařízení a ze školní matriky (vyhláška o dokumentaci škol a školských zařízení), ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška č. 458/2005 Sb., kterou se upravují podrobnosti o organizaci výchovně vzdělávací péče ve střediscích výchovné péče (OPSVP)

Vyhláška č. 259/2012 Sb., o podrobnostech výkonu spisové služby, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška č. 27/2016 Sb., o vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných, ve znění pozdějších předpisů

V textu jsou odkazy na právní předpisy označeny tímto piktogramem §

Díl 1

Legislativa

Monika Puškinová

OBSAH

KAPITOLA 1 Základní právní rámec činnosti školy

KAPITOLA 2 Základní právní rámec činnosti školského poradenského zařízení

KAPITOLA 3 Poskytování poradenských služeb a poradenské pomoci ve školách

KAPITOLA 4 Poskytování poradenských služeb a poradenské pomoci ve školském poradenském zařízení

KAPITOLA 5 Metodické pokyny, doporučení, informace spojené s poskytováním poradenských služeb ve škole

KAPITOLA 6 Závěrem

KAPITOLA 1

Základní právní rámec činnosti školy

Základní právní předpisy

Jestliže je škola zapsána ve školském rejstříku (§ 7 odst. 6 školského zákona), pak má právo a současně povinnost vykonávat svou činnost v rozsahu tohoto zápisu podle školského zákona, resp. právních předpisů provádějících školský zákon (§ 142 odst. 1 školského zákona). Znamená to, že škola kromě vlastního vzdělávání poskytuje i poradenské služby, poradenskou pomoc zejména v souladu s/se

 zákonem č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon),

 vyhláškou č. 72/2005 Sb., o poskytování poradenských služeb ve školách a školských poradenských zařízeních,

 vyhláškou č. 27/2016 Sb., o vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných.

Poradenští pracovníci školy, školní poradenské pracoviště

Poradenské služby, poradenskou pomoc ve škole poskytují konkrétní pedagogičtí pracovníci. Zejména se jedná o výchovného poradce, školního metodika prevence, školního psychologa a školního speciálního pedagoga.

V rámci popisu poradenské pomoci školy obsaženého v příloze č. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb. (část Podpůrná opatření prvního stupně – obecně, Poradenská pomoc školy a školského poradenského zařízení v rámci všech stupňů podpory) jsou výchovný poradce, školní metodik prevence, školní psycholog a školní speciální pedagog zahrnuti do skupiny poradenských pracovníků školy, kteří spolupracují s dalšími pedagogickými pracovníky, zejména třídními učiteli.

Podle § 7 odst. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb. uvedení pedagogičtí pracovníci v základní, střední a vyšší odborné škole vykonávají svou činnost v rámci školního poradenského pracoviště a spolupracují s ostatními pedagogickými pracovníky, zejména třídními učiteli a učiteli výchov.

Poradenské služby ve školách, poradenská pomoc školy

Jak již bylo zmíněno, činnost výchovného poradce, školního metodika prevence, školního psychologa a školního speciálního pedagoga je právními předpisy upravena ze dvou úhlů pohledu.

 Uvedení pedagogičtí pracovníci v rámci školního poradenského pracoviště základní, střední nebo vyšší odborné školy poskytují poradenské služby ve školách (viz vyhláška č. 72/2005 Sb.).

 Uvedení pedagogičtí pracovníci jako poradenští pracovníci školy poskytují poradenskou pomoc školy [§ 16 odst. 2 písm. a), § 21 odst. 1 písm. f), § 22b písm. e) školského zákona, příloha č. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb.].

Školy prostřednictvím výchovného poradce, školního metodika prevence, školního psychologa a školního speciálního pedagoga poskytují standardní poradenské služby (§ 1 odst. 2 vyhlášky č. 27/2016 Sb.) popsané v příloze č. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb.

V případě poskytování poradenské pomoci školy výchovný poradce, školní metodik prevence, školní psycholog a školní speciální pedagog (tj. poradenští pracovníci školy) poskytují dětem, žákům a studentům se speciálními vzdělávacími potřebami jeden z druhů podpůrných opatření [§ 16 odst. 2 písm. a) školského zákona]. Rámcový popis činnosti poradenských pracovníků školy je stanoven v příloze č. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb. (viz část Poradenská pomoc školy a školského zařízení v rámci všech stupňů podpory).

Je zřejmé, že se činnost výchovného poradce, školního metodika prevence, školního psychologa a školního speciálního pedagoga, která může být zařazena do oblasti poradenských služeb nebo poradenské pomoci, obsahově překrývá. Je to zřejmé např. na základě § 7 odst. 2 písm. a) a b) vyhlášky č. 72/2005 Sb., podle kterého jsou ve škole zajišťovány poradenské služby zaměřené zejména na poskytování podpůrných opatření pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami a sledování a vyhodnocování účinnosti zvolených podpůrných opatření.

Právo na poskytování poradenské pomoci školy

Jak se výslovně uvádí v § 21 odst. 1 písm. f) a § 21 odst. 2 školského zákona, poradenská pomoc školy v záležitostech týkajících se vzdělávání podle školského zákona je právem

 žáků (tj. žáků základní a střední školy),

 studentů (tj. studentů vyšší odborné školy),

 zákonných zástupců dětí (tj. dětí mateřské školy) a nezletilých žáků (tj. nezletilých žáků základní a střední školy).

Současně je však v § 16 odst. 1 školského zákona právo na bezplatné poskytování podpůrných opatření školou (tj. i poradenské pomoci školy) vztaženo na

 děti (tj. děti mateřské školy),

 žáky (tj. žáky základní a střední školy) a

 studenty (tj. studenty vyšší odborné školy)

se speciálními vzdělávacími potřebami.

Lze proto souhrnně konstatovat, že právo na poskytování poradenské pomoci je právem dětí, žáků a studentů, zákonných zástupců dětí a zákonných zástupců nezletilých žáků.

S uvedeným právem dětí, žáků a studentů, zákonných zástupců dětí a nezletilých žáků na poskytování poradenské pomoci v záležitostech týkajících se vzdělávání podle školského zákona souvisí

 povinnost školy prostřednictvím poradenských pracovníků poradenskou pomoc poskytovat,

 povinnost pedagogických pracovníků zachovávat mlčenlivost a chránit před zneužitím výsledky poradenské pomoci školního poradenského pracoviště, s nimiž přišel do styku [§ 22b písm. e) školského zákona].

KAPITOLA 2

Základní právní rámec činnosti školského poradenského zařízení

Jestliže je školské poradenské zařízení (pedagogicko-psychologická poradna, speciálně pedagogické centrum) zapsáno ve školském rejstříku, pak povinně vykoná svou činnost podle školského zákona (§ 7 odst. 6 školského zákona). Znamená to, že poskytuje poradenské služby, poradenskou pomoc zejména v souladu s/se

 zákonem č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon),

 vyhláškou č. 72/2005 Sb., o poskytování poradenských služeb ve školách a školských poradenských zařízeních,

 vyhláškou č. 27/2016 Sb., o vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných.

Také činnost pracovníků školského poradenského zařízení je v právních předpisech upravena ve dvou rovinách.

 Podle přílohy č. 1, 2 a 4 vyhlášky č. 72/2005 Sb. konkrétní pedagogičtí pracovníci (psycholog ve školských poradenských zařízeních, speciální pedagog ve školských poradenských zařízeních, metodik prevence v pedagogicko-psychologické poradně) a sociální pracovníci ve školském poradenském zařízení prostřednictvím standardní činnosti zajišťují poradenské služby ve školském poradenském zařízení.

 Dále je činnost uvedených pedagogických pracovníků poradenskou pomocí školského poradenského zařízení dle § 16 odst. 2 písm. a), § 16a a § 21 odst. 1 písm. f) školského zákona, která je právními předpisy upravena zejména z následujících úhlů pohledu:

– Poradenská pomoc je poskytována v rámci podpory vzdělávání dětí, žáků a studentů se speciálními vzdělávacími potřebami jako jeden z druhů podpůrných opatření [§ 16 odst. 2 písm. a) školského zákona].

– Účelem poradenské pomoci je posouzení speciálních vzdělávacích potřeb dítěte, žáka nebo studenta a doporučení odpovídajících podpůrných opatření [§ 16 odst. 2 písm. a), § 16a školského zákona; § 2 odst. 2 vyhlášky č. 27/2016 Sb.].

– Rámcový popis poradenské pomoci školského poradenského zařízení je stanoven v příloze č. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb.

– Podmínky poskytnutí poradenské pomoci, výstup poradenské pomoci školského poradenského zařízení a možnost jeho revize jsou vymezeny v § 16a a § 16b školského zákona a § 11 až 16 vyhlášky č. 27/2016 Sb.

Poradenská pomoc školského poradenského zařízení v záležitostech týkajících se vzdělávání podle školského zákona je právem dětí, žáků, studentů, zákonných zástupců dětí a nezletilých žáků [§ 21 odst. 1 písm. f), § 16 odst. 1 školského zákona]. Pedagogičtí pracovníci školských poradenských zařízení jsou povinni uvedenou poradenskou pomoc poskytovat, zachovávat mlčenlivost a chránit před zneužitím výsledky poradenské pomoci školského poradenského zařízení, s nimiž přišli do styku [§ 22b písm. e) školského zákona].

Také v případě školských poradenských zařízení se činnost zařazená do oblasti poradenských služeb nebo poradenské pomoci obsahově překrývá. Např. dle přílohy č. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb. je standardní činností pedagogicko-psychologické poradny individuální psychologická a speciálně pedagogická diagnostika jako podklad pro návrhy na podpůrná opatření, včetně jejich členění do stupňů a případných kombinací, nebo pro doporučení ke vzdělávání žáků se specifickými poruchami učení nebo chování a dalšími speciálními vzdělávacími potřebami.

KAPITOLA 3

Poskytování poradenských služeb a poradenské pomoci ve školách

3.1 Předpoklady výkonu činnosti výchovného poradce

Výchovný poradce není uveden ve výčtu pedagogických pozic, který je stanoven v § 2 odst. 2 zákona č. 563/2004 Sb.

Skutečnost, že činnost výchovného poradce má vykonávat pedagogický pracovník, vyplývá

 „z logiky věci“, z vlastního obsahu jejich činnosti vyžadující znalosti, dovednosti pedagogického pracovníka,

 vyhlášky č. 317/2005 Sb., o dalším vzdělávání pedagogických pracovníků, akreditační komisi a kariérním systému pedagogických pracovníků a

 některých pracovněprávních souvislostí obsažených v nařízení vlády č. 75/2005 Sb., o stanovení rozsahu přímé vyučovací, přímé výchovné, přímé speciálně pedagogické a přímé pedagogicko-psychologické činnosti pedagogických pracovníků.

Dle vyhlášky č. 317/2005 Sb. výchovný poradce vykonává specializovanou metodologickou činnost (§ 8 odst. 1 vyhlášky č. 317/2005 Sb.). Dále v přílohách 2 až 9 vyhlášky č. 317/2005 Sb. je např. specializovaná poradenská činnost poskytovaná pedagogům, resp. tvorba zásadních koncepcí systému poradenských služeb ve školství uvedena jako činnost podstatná pro zařazení pedagogického pracovníka do kariérního stupně, a to učitele základní školy, základní umělecké školy, střední školy, konzervatoře, vyšší odborné školy, jazykové školy s právem státní jazykové zkoušky a zařízení pro další vzdělávání pedagogických pracovníků, učitele praktického vyučování a odborného výcviku, vychovatele, pedagoga volného času, speciálního pedagoga a psychologa.

Ustanovení § 3 odst. 3, 5 a 6 nařízení vlády č. 75/2005 Sb., upravuje týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti v souvislosti s „výkonem funkce“ výchovného poradce ve veřejné škole. Přitom dle uvedených ustanovení tuto funkci vykonává učitel, zástupce ředitele nebo ředitel.

Předpoklady výkonu funkce výchovného poradce jsou proto

 předpoklady pro výkon činnosti pedagogického pracovníka dle § 3 zákona č. 563/2004 Sb. tj.

– plná způsobilost k právním úkonům,

– odborná kvalifikace pro přímou pedagogickou činnost, kterou pedagogický pracovník vykonává (např. odborná kvalifikace učitele druhého stupně základní školy dle § 8 zákona č. 563/2004 Sb.),

– bezúhonnost,

– zdravotní způsobilost,

– prokázání znalosti českého jazyka (v některých případech)

 předpoklad pro výkon specializované metodologické činnosti výchovného poradce, který výchovný poradce splní pomocí absolvování studia pro výchovné poradce uskutečňovaného v rámci programu celoživotního vzdělávání na vysoké škole v délce trvání nejméně 250 vyučovacích hodin (§ 8 vyhlášky č. 317/2005 Sb.). Jedná se o specializaci v základním oboru zaměřenou na oblast pedagogiky, speciální pedagogiky a psychologie.

3.2 Předpoklady výkonu činnosti školního metodika prevence

Také školní metodik prevence není uveden ve výčtu pedagogických pozic, který je stanoven v § 2 odst. 2 zákona č. 563/2004 Sb.

Skutečnost, že činnost školního metodika prevence má vykonávat pedagogický pracovník, vyplývá

 „z logiky věci“, z vlastního obsahu jejich činnosti vyžadující znalosti, dovednosti pedagogického pracovníka,

 vyhlášky č. 317/2005 Sb., o dalším vzdělávání pedagogických pracovníků, akreditační komisi a kariérním systému pedagogických pracovníků.

Dle § 9 odst. 1 písm. c) vyhlášky č. 317/2005 Sb. školní metodik prevence vykonává specializovanou činnost. Dále v přílohách 2 až 9 vyhlášky č. 317/2005 Sb. jsou např. tvorba preventivních programů, resp. metodická a koordinační činnost v oblasti speciálně pedagogických preventivních a poradenských služeb ve školství, tvorba zásadních koncepcí systému preventivní a poradenských služeb ve školství uvedeny jako činnosti podstatné pro zařazení pedagogického pracovníka do kariérního stupně, a to učitele základní školy, základní umělecké školy, střední školy, konzervatoře, vyšší odborné školy, jazykové školy s právem státní jazykové zkoušky a zařízení pro další vzdělávání pedagogických pracovníků, učitele praktického vyučování a odborného výcviku, vychovatele, pedagoga volného času, speciálního pedagoga a psychologa.

Předpoklady výkonu činnosti školního metodika prevence jsou proto

 předpoklady pro výkon činnosti pedagogického pracovníka dle § 3 zákona č. 563/2004 Sb. tj.

– plná způsobilost k právním úkonům,

– odborná kvalifikace pro přímou pedagogickou činnost, kterou pedagogický pracovník vykonává (např. odborná kvalifikace učitele druhého stupně základní školy dle § 8 zákona č. 563/2004 Sb.),

– bezúhonnost,

– zdravotní způsobilost,

– prokázání znalosti českého jazyka (v některých případech)

 kvalifikační předpoklad pro výkon specializované činnosti, a to prevence sociálně patologických jevů, který školní metodik prevence splní prostřednictvím studia v délce trvání nejméně 250 vyučovacích hodin (§ 9 vyhlášky
č. 317/2005 Sb.).

3.3 Předpoklady výkonu činnosti školního psychologa

Školní psycholog je na základě § 2 odst. 2 písm. e) zákona č. 563/2004 Sb. jednou z „pedagogických pozic“ spojených s kategorií „pedagogický pracovník“.

Předpoklady výkonu činnosti školního psychologa jsou proto předpoklady pro výkon činnosti pedagogického pracovníka dle § 3 zákona č. 563/2004 Sb. tj.

 plná způsobilost k právním úkonům,

 odborná kvalifikace pro přímou pedagogickou činnost, kterou pedagogický pracovník vykonává dle § 19 zákona č. 563/2004 Sb.,

 bezúhonnost,

 zdravotní způsobilost,

 prokázání znalosti českého jazyka (v některých případech).

§ 19

Psycholog

Psycholog získává odbornou kvalifikaci vysokoškolským vzděláním získaným studiem v akreditovaném magisterském studijním programu psychologie.

3.4 Předpoklady výkonu činnosti školního speciálního pedagoga

Školní speciální pedagog je také pedagogickým pracovníkem, neboť § 2 odst. 2 písm. d) zákona č. 563/2004 Sb. ve výčtu „pedagogických pozic“ uvádí speciálního pedagoga.

Předpoklady výkonu činnosti školního speciálního pedagoga jsou proto předpoklady pro výkon činnosti pedagogického pracovníka dle § 3 zákona č. 563/2004 Sb. tj.

 plná způsobilost k právním úkonům,

 odborná kvalifikace pro přímou pedagogickou činnost, kterou pedagogický pracovník vykonává dle § 18 zákona č. 563/2004 Sb.,

 bezúhonnost,

 zdravotní způsobilost,

 prokázání znalosti českého jazyka (v některých případech).

§ 18

Speciální pedagog

Speciální pedagog získává odbornou kvalifikaci vysokoškolským vzděláním získaným studiem v akreditovaném magisterském studijním programu v oblasti pedagogických věd

a) zaměřené na speciální pedagogiku,

b) zaměřené na pedagogiku předškolního věku nebo na přípravu učitelů základní školy nebo na přípravu učitelů všeobecně-vzdělávacích předmětů střední školy nebo na přípravu vychovatelů a doplňujícím studiem k rozšíření odborné kvalifikace uskutečňovaném vysokou školou, nebo

c) studijního oboru pedagogika a doplňujícím studiem k rozšíření odborné kvalifikace uskutečňovaném vysokou školou.

3.5 Činnost výchovného poradce a metodika prevence a některé pracovněprávní souvislosti

Bylo již uvedeno, že činnost výchovného poradce je specializovanou metodologickou činností a že činnost školního metodika prevence je specializovanou činností.

Skutečnost, že určitý pedagogický pracovník vykonává činnost výchovného poradce, se ve školách zřizovaných Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy, krajem, obcí a dobrovolným svazkem obcí zohledňuje snížením týdenního rozsahu přímé pedagogické činnosti v § 3 nařízení vlády č. 75/2005 Sb.

§ 3 nařízení vlády č. 75/2005 Sb.

(3) Učiteli – výchovnému poradci se snižuje týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti

a) v základní a střední škole s počtem žáků

1. do 150 o 1 hodinu týdně,

2. do 250 o 2 hodiny týdně,

3. do 550 o 3 hodiny týdně,

4. do 800 o 4 hodiny týdně,

5. nad 800 o 5 hodin týdně,

b) v základní škole speciální s počtem tříd

1. do 7 o 1 hodinu týdně,

2. do 12 o 2 hodiny týdně,

3. nad 12 o 3 hodiny týdně.

…

(5) Je-li pověřeno výkonem funkce metodika informačních a komunikačních technologií nebo výchovného poradce více pedagogických pracovníků, sníží se každému z nich rozsah přímé pedagogické činnosti podle ředitelem školy přiděleného počtu žáků nebo tříd.

(6) Vykonává-li funkci metodika informačních a komunikačních technologií nebo výchovného poradce ředitel školy nebo zástupce ředitele školy, sníží se jim týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti podle odstavců 3 a 4, nejvýše však do poloviny týdenního rozsahu stanoveného pro ředitele školy nebo zástupce ředitele školy v příloze k tomuto nařízení.

Skutečnost, že určitý pedagogický pracovník vykonává činnost školního metodika prevence, se v nařízení vlády č. 75/2005 Sb. nezohledňuje a školnímu metodikovi prevence se podle nařízení vlády č. 75/2005 Sb. týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti nesnižuje.

Jestliže výchovný poradce vykonává svou činnost ve veřejné škole (zřízené státem, krajem, obcí, svazkem obcí) a je odměňován platem, může být za určitých podmínek zařazen do 13. platové třídy . Východiskem uvedeného zařazení je nařízení vlády č. 222/2010 Sb., katalog prací, které určuje práce učitele zařazené do 13. platové třídy.

2.16.01 UČITEL

13. platová třída

1. Tvorba koncepce rozvoje oboru středního vzdělání s maturitní zkouškou nebo oboru vzdělání ukončeného absolutoriem nebo rámcových vzdělávacích programů.

2. Specializovaná metodologická činnost v oblasti pedagogiky a psychologie, k jejímuž výkonu je nezbytné získání specializace stanovené zvláštním právním předpisem. [zvýraznění – autorka]

3. Tvorba a koordinace mezinárodních projektů zaměřených na vzdělávání a výchovu a projektů dalšího vzdělávání přesahujících rámec škol, tvorba a koordinace vzdělávacích programů vyšších odborných škol.

Z uvedeného plyne, že výchovný poradce může být zařazen do 13. platové třídy, jestliže současně splňuje následující podmínky:

 výkon specializované metodologické činnosti v oblasti pedagogiky a psychologie,

 získání specializace pomocí určeného studia.

Uvedené podmínky komentuje MŠMT v materiálu Metodický výklad k odměňování pedagogických pracovníků a ostatních zaměstnanců škol a školských zařízení a jejich zařazování do platových tříd podle katalogu prací č. j.: MSMT- 22101/2019-1, srpen 2019 takto:

13. platová třída

…

2. Specializovaná metodologická činnost v oblasti pedagogiky a psychologie, k jejímuž výkonu je nezbytné získání specializace stanovené zvláštním právním předpisem.

Uvedenou platovou třídu zřizovatel nebo zaměstnavatel přizná, požaduje-li vykonávání náročnějších činností, tj. „specializované metodologické činnosti v oblasti pedagogiky a psychologie“, jejichž výkon je podmíněn získáním specializace podle zvláštního právního předpisu – § 7 (ředitel školy nebo vedoucí pedagogický pracovník) a § 8 (výchovný poradce) vyhlášky č. 317/2005 Sb., o dalším vzdělávání pedagogických pracovníků, akreditační komisi a kariérním systému pedagogických pracovníků, ve znění pozdějších předpisů (v rozsahu nejméně 250 hodin). Absolvování uvedených studií neznamená automatické zařazení do 13. platové třídy, ale je jedním z předpokladů.

K otázce zařazení školního metodika prevence do 13. platové třídy lze konstatovat následující:

 Studium uvedené v § 9 vyhlášky č. 317/2005 Sb. je dalším kvalifikačním předpokladem k výkonu specializované činnosti školního metodika prevence. Mezi pracemi učitele zařazenými do 13. platové třídy dle nařízení vlády č. 222/2010 Sb. jsou uvedeny specializované metodologické činnosti z oblasti pedagogiky a psychologie, nikoli „pouze“ specializované činnosti.

 V materiálu MŠMT Metodický výklad k odměňování pedagogických pracovníků a ostatních zaměstnanců škol a školských zařízení a jejich zařazování do platových tříd podle katalogu prací č.j.: MSMT- 22101/2019-1, srpen 2019 se neuvádějí činnosti školního metodika prevence jako činnosti považované za náročné specializované metodologické činnosti z oblasti pedagogiky a psychologie, tj. činnosti zařazené do 13. platové třídy.

 Školního metodika prevence proto nelze zařadit do 13. platové třídy na základě jím vykonávaných specializovaných činností.

Jestliže školní metodik prevence vykonává svou činnost ve veřejné škole a je odměňován platem, pak je mu za určitých podmínek poskytován specializační příplatek dle § 133 zákona č. 262/2006 Sb., zákoník práce.

§ 133

Specializační příplatek pedagogického pracovníka

Pedagogickému pracovníkovi, který vedle přímé pedagogické činnosti vykonává také specializované činnosti, k jejichž výkonu jsou nezbytné další kvalifikační předpoklady, se poskytuje příplatek ve výši 1 000 až 2 000 Kč měsíčně.

Podmínkou poskytování specializačního příplatku je současné splnění dvou podmínek:

 školní metodik prevence vykonává specializovanou činnost,

 školní metodik prevence úspěšně absolvoval specializační studium dle § 9 vyhlášky č. 317/2005 Sb.

Specializační příplatek se neposkytuje výchovnému poradci.

3.6 Poskytování poradenských služeb ve škole

Poradenské služby ve škole jsou poskytovány v souladu s vyhláškou č. 72/2005 Sb. a lze na ně pohlížet z několika úhlů pohledu.

Ve vztahu ke všem uvedeným úhlům pohledu je nutné uvést upřesňující informaci. Ustanovení § 1 odst. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb. zavádí tzv. legislativní zkratku: Poradenské služby ve školách a školských poradenských zařízeních jsou poskytovány dětem, žákům, studentům (dále jen „žák“), jejich zákonným zástupcům, školám a školským zařízením. Pokud se ve vyhlášce č. 72/2005 Sb. používá pojem „žák“ rozumí se pod tímto pojmem dítě mateřské školy, žák základní nebo střední školy a student vyšší odborné školy. Se stejným významem se pojem „žák“ používá v této subkapitole s výjimkou případů, kdy je výslovně text vztažen k dítěti mateřské školy, žákovi základní nebo střední školy, či studentovi vyšší odborné školy.

Základním předpokladem poskytování poradenských služeb ve škole, které je v souladu s právní úpravou poskytování poradenských služeb, je ujasnění účelu poskytování poradenských služeb (tj. ujasnění toho, k čemu poskytování poradenských služeb směřuje) a pravidel poskytování poradenské služby. Jednoduše řečeno, dříve, než začne škola komunikovat s žáky a jejich zákonnými zástupci, dříve, než jim začne sdělovat určité informace a poskytovat poradenské služby, je nezbytné, aby si zaměstnanci, kteří budou poskytovat poradenské služby ve škole, jednoznačně ujasnili účel a pravidla poskytování poradenských služeb. Účel poskytování poradenských služeb a pravidla poskytování poradenských služeb je nezbytné respektovat i v jakémkoli okamžiku poskytování poradenské služby ve škole.

Účel poskytování poradenských služeb je vymezen v § 2 vyhlášky č. 72/2005 Sb. Škola postupuje podle § 2 vyhlášky č. 72/2005 Sb., pokud z „logiky věci“ vyplývá, že se uvedené ustanovení vyhlášky vztahuje k poskytování poradenských služeb ve škole.

§ 2

Účel poradenských služeb

Účelem poradenských služeb je přispívat zejména k

a) vytváření vhodných podmínek pro zdravý tělesný a psychický vývoj žáků, pro jejich sociální vývoj, pro rozvoj jejich osobnosti před zahájením vzdělávání a v průběhu vzdělávání,

b) naplňování vzdělávacích potřeb a rozvíjení schopností, dovedností a zájmů před zahájením a v průběhu vzdělávání,

c) zjišťování speciálních vzdělávacích potřeb žáka a mimořádného nadání žáka, doporučování vhodných podpůrných opatření a vyhodnocování poskytování podpůrných opatření žákům se speciálními vzdělávacími potřebami a žákům mimořádně nadaným,

d) prevenci a řešení vzdělávacích a výchovných obtíží, prevenci různých forem rizikového chování a dalších problémů souvisejících se vzděláváním a s motivací k překonávání problémových situací,

e) vytváření vhodných podmínek pro vzdělávání žáků uvedených v § 16 odst. 9 školského zákona,

f) vytváření vhodných podmínek, forem a způsobů práce pro žáky, kteří jsou příslušníky jiných kultur nebo žijí v odlišných životních podmínkách,

g) vytváření vhodných podmínek, forem a způsobů práce pro žáky nadané a mimořádně nadané,

h) vhodné volbě vzdělávací cesty a pozdějšího profesního uplatnění,

i) rozvíjení pedagogicko-psychologických a speciálně pedagogických znalostí a profesních dovedností pedagogických pracovníků ve školách a školských zařízeních,

j) podpoře vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných ve školách a školských zařízeních, jakož i zmírňování důsledků znevýhodnění a prevenci jeho prohlubování,

k) metodické podpoře pedagogů, kteří se podílejí na vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných,

l) metodické podpoře výchovných poradců a školních metodiků prevence, asistentů pedagoga a dalších pedagogických i nepedagogických pracovníků, kteří se podílejí na zajišťování podpůrných opatření ve vzdělávání žáků,

m) posílení kvality poskytovaných poradenských služeb zejména prostřednictvím součinnosti školských poradenských zařízení a školních poradenských pracovišť,

n) součinnosti s orgány veřejné moci a s právnickou osobou uvedenou v § 16b odst. 1 školského zákona.

Pravidla poskytování poradenských služeb vztažená na školu a školské poradenská zařízení jsou definována v § 2a odst. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb. Škola postupuje podle § 2a vyhlášky č. 72/2005 Sb., pokud z „logiky věci“ vyplývá, že se uvedené ustanovení vyhlášky vztahuje na poskytování poradenských služeb ve škole.

§ 2a

Pravidla poskytování poradenských služeb

(1) Při poskytování poradenských služeb školy a školská poradenská zařízení

a) dodržují účel poradenských služeb,

b) dodržují etické zásady poskytování poradenských služeb,

c) vycházejí z individuálních potřeb žáka, podporují jeho samostatnost a přispívají k jeho sociálnímu začleňování,

d) poskytují zletilému žákovi nebo zákonnému zástupci žáka zprávu a doporučení, které jsou výsledkem psychologické nebo speciálně pedagogické diagnostiky,

e) spolupracují s jinými školami a školskými zařízeními,

f) sledují a vyhodnocují poskytování navržených podpůrných opatření žáka,

g) informují žáka a zákonného zástupce žáka o poradenských službách poskytovaných školou nebo školským poradenským zařízením,

h) poskytují žákovi a zákonnému zástupci žáka podrobné a srozumitelné seznámení s průběhem a výsledkem poskytování poradenských služeb.

Dle § 1 odst. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb. se poradenské služby ve škole poskytují dětem (tj. dětem mateřské školy), žákům (tj. žákům základní školy a střední školy, konzervatoře), studentům (tj. studentům vyšší odborné školy) a zákonným zástupcům dětí a nezletilých žáků. Jak je uvedeno výše, děti mateřské školy, žáci základní školy a střední školy, studenti vyšší odborné školy jsou následně ve vyhlášce č. 72/2005 Sb. zahrnuti do významu legislativní zkratky „žák“.

Poradenské služby ve školách zahrnují standardní činnosti

 výchovného poradce,

 školního metodika prevence,

 školního psychologa,

 školního speciálního pedagoga.

V souladu s § 1 odst. 2 vyhlášky č. 72/2005 Sb. školy poskytují poradenské služby

 na základě žádosti o poskytnutí poradenské služby, nebo

 na základě rozhodnutí orgánu veřejné moci.

Je proto zřejmé, že o poskytnutí poradenské služby určené nezletilého dítěti mateřské školy žádá zákonný zástupce dítěte. V případě žáků základní školy a střední školy lze předpokládat, že v závislosti na jejich intelektové a volní vyspělosti budou žádat o poskytnutí poradenské služby jejich zákonní zástupci nebo sami žáci. Studenti vyšší odborné školy bezesporu žádají o poskytnutí poradenské služby sami.

Ustanovení § 1 odst. 2 věta první vyhlášky č. 72/2005 Sb.

 nevymezuje obsah žádosti,

 stejně tak neuvádí, že žádost o poskytnutí poradenské služby musí být písemná.

Obsah žádosti je proto nutné vyvodit „z logiky“ věci. Musí být zřejmé, kdo žádá a o co žádá. Lze předpokládat, že v některých případech bude např. zákonný zástupce žáka žádat o poskytování všech standardních poradenských služeb výchovného poradce po celou dobu, po kterou se bude žák vzdělávat v základní škole. Stejně tak nelze vyloučit případ, kdy např. žák střední školy udělí souhlas s jednorázovým poskytnutím poradenské služby školního psychologa.

Pokud škola používá písemnou formu žádostí o poskytnutí poradenské služby výchovného poradce nebo metodika prevence, jsou díky písemné formě žádosti důvod poskytování poradenské služby, její obsah i doba jejího poskytování jednoznačně prokazatelné. V případě, že škola volí cestu ústní žádosti o poskytování poradenské služby, je nutné, aby vedla evidenci takto poskytnutých žádostí a byla schopna v případě nutnosti prokázat, že oprávněná osoba o poskytnutí poradenské služby požádala.

Dle § 1 odst. 2 věta druhá vyhlášky č. 72/2005 Sb. je podmínkou poskytování poradenských služeb školního psychologa a školního speciálního pedagoga

 předání informací dle § 1 odst. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb. a

 udělení písemného informovaného souhlasu (viz příloha č. 5 vyhlášky č. 72/2005 Sb.).

§ 1 odst. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb.

Škola nebo školské poradenské zařízení musí předem srozumitelně informovat žáka a v případě žáka, který má zákonného zástupce, také jeho zákonného zástupce o

a) všech podstatných náležitostech poskytované poradenské služby, zejména o povaze, rozsahu, trvání, cílech a postupech poskytované poradenské služby,

b) prospěchu, který je možné očekávat, a o všech předvídatelných důsledcích, které mohou vyplynout z poskytování poradenské služby, i možných následcích, pokud tato služba nebude poskytnuta,

c) jeho právech a povinnostech spojených s poskytováním poradenských služeb, včetně práva žádat kdykoli poskytnutí poradenské služby znovu, práva podat návrh na projednání podle § 16a odst. 5 školského zákona, práva žádat o revizi podle § 16b školského zákona a práva podat podnět České školní inspekci podle § 174 odst. 5 školského zákona,

d) a to prostřednictvím formuláře, jehož vzor je stanoven v příloze č. 5 k této vyhlášce.

V souvislosti s informační povinností školy dle § 1 odst. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb. je vhodné zdůraznit:

 Jak již bylo uvedeno, pojem „žák“ se ve vyhlášce č. 72/2005 Sb. používá jako tzv. legislativní zkratka. Pokud je ve vyhlášce uveden uvedený pojem, je nutné pod ním chápat dítě mateřské školy, žáka základní školy nebo střední školy nebo studenta vyšší odborné školy. Informační povinnost je proto nutné splnit nejen vůči žákovi základní školy nebo střední školy, ale i vůči dítěti (přiměřeně jeho věku) a studentovi vyšší odborné školy.

 Zákonného zástupce má dítě mateřské školy, většina žáků základní školy a někteří žáci střední školy. Škola plní informační povinnost i ve vztahu i uvedeným zákonným zástupcům.

 Informační povinnost je nutné splnit předem, dříve, než škola poskytne poradenskou službu v podobě psychologické nebo speciálně pedagogické poradenské služby.

 Při plnění informační povinnosti musí škola volit takový způsob sdělení a takové jazykové prostředky, aby byly informace pro děti, žáky, studenty, zákonné zástupce dětí a žáků srozumitelné.

 V § 1 odst. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb. je uvedena také povinnost informovat o právu podat návrh na projednání podle § 16a odst. 5 školského zákona. Uvedené právo se týká činnosti školy tehdy, když je poskytování poradenských služeb ve škole spojeno s poskytováním podpůrných opatření doporučených školským poradenským zařízením. Např. ke standardním poradenským činnostem výchovného poradce patří také příprava podmínek pro vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami ve škole, koordinace poskytování poradenských služeb těmto žákům školou a školskými poradenskými zařízeními a koordinace vzdělávacích opatření u těchto žáků (viz část I. I bod 5 přílohy 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb.).

§ 16a odst. 5 školského zákona

Pokud má zletilý žák, student nebo zákonný zástupce dítěte nebo žáka pochybnosti o tom, že škola nebo školské zařízení postupuje v souladu s doporučením školského poradenského zařízení, může řediteli školy nebo školského zařízení navrhnout, aby s ním případ projednal za účasti pověřeného zaměstnance příslušného školského poradenského zařízení, a ředitel je povinen jednání bez zbytečného odkladu svolat.

 V § 1 odst. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb. je uvedena také povinnost informovat o právu žádat o revizi podle § 16b školského zákona. V tomto případě se však jedná o právo žádat o revizi zprávy nebo doporučení vydaných školským poradenským zařízením (pedagogicko-psychologickou poradnou, speciálně pedagogickým centrem), nikoli o právo žádat o revizi dokumentu zpracovaného školou.

Jak je výslovně uvedeno v § 1 odst. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb., škola informuje žáka a jeho zákonného zástupce o skutečnostech uvedených v § 1 odst. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb. prostřednictvím formuláře, jehož vzor je stanoven v příloze č. 5 k vyhlášce č. 72/2005. Z uvedeného ustanovení plyne, že škola má používat formulář uvedený v příloze č. 5 vyhlášky č. 72/2005 Sb., i když uvedený formulář je v záhlaví označen jako Informovaný souhlas s poskytnutím poradenské služby ve školském poradenském zařízení a ve formuláři je uvedeno poskytnutí poradenské služby „na pracovišti PPP/SPC“.

Příloha č. 5 vyhlášky č. 72/2005 Sb.

Informovaný souhlas s poskytnutím poradenské služby

ve školském poradenském zařízení

Zákonný zástupce/zletilý žák nebo student

(jméno a příjmení).........................................................................................

Požaduji poskytnutí poradenské služby na pracovišti

PPP/SPC pro:

Jméno a příjmení...................................................................................................

Datum narození: .................................

bydliště: .............................................

Důvod žádosti (stručně popište): ...................................................................

Prohlašuji, že jsem byl/a předem srozumitelně a jednoznačně informován/a o:

a) všech podstatných náležitostech poskytované poradenské služby, zejména o průběhu, rozsahu, délce, cílech a postupech poskytované poradenské služby,

b) prospěchu, který je možné očekávat, a o všech předvídatelných důsledcích, které mohou vyplynout z poskytování poradenské služby,

c) svých právech a povinnostech spojených s poskytováním poradenských služeb, včetně práva podat návrh na projednání podle § 16a odst. 5 školského zákona, práva požádat o revizi podle § 16b školského zákona a práva podat podnět České školní inspekci podle § 174 odst. 5 školského zákona.

Měl/a jsem možnost klást doplňující otázky, které byly poradenským pracovníkem zodpovězeny:

a) ANO b) NE

V případě, že má být poradenská služba poskytnuta nezletilému dítěti, bylo přiměřeně poučeno, dostalo možnost klást doplňující otázky s ohledem k věku a rozumové vyspělosti.

Beru na vědomí, že doporučení školského poradenského zařízení bude rovněž poskytnuto škole nebo školskému zařízení.

Poučení provedl/a

podpis:........................................................................................................

Dne: .............................................

Podpis zákonného zástupce/zletilého žáka nebo studenta............................................................

Souhlasu s poskytováním psychologické a speciálně pedagogické poradenské služby není třeba v případech stanovených jinými právními předpisy. Takovým „jiným právním předpisem“ může být např. zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí.

Příloha č. 5 vyhlášky č. 72/2005 Sb. obsahuje formulaci „požaduji poskytnutí poradenské služby“ a „důvod žádosti (stručně popište)“. Proto lze dovodit, že v případě, kdy žák, student, zákonný zástupce dítěte nebo nezletilého žáka uděluje informovaný souhlas s poskytnutím psychologické a speciálně pedagogické poradenské služby, současně služby, současně žádá o její poskytnutí, a že nemusí vedle informovaného souhlasu s poskytnutím s poskytnutím psychologické a speciálně pedagogické poradenské služby, současně škole adresovat žádost.

Na základě této úvahy je možné dovodit, že

 v případě poskytování poradenských služeb výchovným poradcem a metodikem prevence žák, student, zákonný zástupce dítěte nebo žáka škole adresuje žádost o poskytnutí poradenské služby,

 v případě poskytování poradenských služeb školního psychologa a školního speciálního pedagoga žák, student, zákonný zástupce dítěte nebo žáka škole adresuje informovaný souhlas s  s poskytnutím psychologické a speciálně pedagogické poradenské služby, jehož obsah a forma jsou dány přílohou č. 5 vyhlášky č. 72/2005 Sb.

Okamžik, od kterého škola začne poskytovat poradenskou službu, je vymezen v § 1 odst. 4 vyhlášky č. 72/2005 Sb. Podle uvedeného ustanovení platí, že

 poradenská služba se začne poskytovat bez zbytečného odkladu, nejpozději však do tří měsíců ode dne přijetí žádosti, nestanoví-li jiný právní předpis jinak; podmínkou poskytnutí poradenské služby je, že žadatel poskytl součinnost potřebnou k naplnění účelu poradenské služby,

 krizová poradenská intervence, kterou se poskytuje pomoc v naléhavých ohrožujících situacích, se poskytuje bezprostředně po přijetí žádosti.

Dle § 1 odst. 2 vyhlášky č. 72/2005 Sb. se standardní poradenské služby ve škole v rozsahu uvedeném v příloze č. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb. (vymezení standardních poradenských služeb viz dále) poskytují bezplatně, jestliže se poskytují dětem, žákům, studentům a jejich zákonným zástupcům na jejich žádost nebo na základě rozhodnutí orgánu veřejné moci.

Jak již bylo uvedeno, poradenské služby ve školách poskytuje výchovný poradce, školní metodik prevence, školní psycholog a školní speciální pedagog. Dle § 7 odst. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb. jsou uvedení zaměstnanci školy v základní, střední a vyšší odborné škole sdruženi v rámci školního poradenského pracoviště. Je zřejmé (a je to stanoveno také § 7 odst. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb.), že uvedení zaměstnanci spolupracují zejména s třídními učiteli, učiteli výchov, případně s dalšími pedagogickými pracovníky školy.

Právní předpisy striktně neurčují, zda mají v mateřské, základní, střední nebo vyšší odborné škole povinně působit všichni výše uvedení zaměstnanci – tj. výchovný poradce, školní metodik prevence, školní psycholog a školní speciální pedagog. Stejně tak právní předpisy nestanoví konkrétní zaměření poradenských služeb poskytovaných ve školách. Lze proto jednoduše shrnout:

 V případě základní školy, střední školy a vyšší odborné školy se řediteli ukládá zabezpečit poskytování poradenských služeb školním poradenským pracovištěm (§ 7 odst. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb.). Současně však ustanovení § 7 odst. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb. uvádí výčet zaměstnanců, kteří v rámci školního poradenského pracoviště zpravidla působí. Vyhláška č. 72/2005 Sb. nestanoví, že v každém školním poradenském pracovišti musí povinně působit výchovný poradce, školní metodik prevence, školní psycholog a školní speciální pedagog. Na uvedenou právní úpravu navazuje obsah Rámcového vzdělávacího programu pro základní vzdělávání , který pomocí Slovníčku použitých výrazů vyčleňuje neúplná školní poradenská pracoviště (tvořená školním metodikem prevence, výchovným poradcem a třídními učiteli) a úplná školní poradenské pracoviště (pracoviště rozšířená o služby školních psychologů a školních
speciálních pedagogů).

 Rozsah poradenských služeb (a potažmo i skutečnost, zda ve škole působí výchovný poradce, školní metodik prevence, školní psycholog nebo školní speciální pedagog) ve škole a jejich obsah, zaměření závisí na počtu dětí, žáků a studentů a na jejich potřebách. Je proto v souladu s vyhláškou č. 72/2005 Sb., pokud např. v určité základní škole působí pouze výchovný poradce zaměřující se ve své činnosti zejména na kariérové poradenství mimořádně nadaných žáků a v jiné základní škole působí jak výchovný poradce, tak školní metodik prevence i školní psycholog, pro které je prioritou prevence školní neúspěšnosti.

§ 7 odst. 2 vyhlášky č. 72/2005 Sb.

Ve škole jsou zajišťovány poradenské služby v rozsahu odpovídajícím počtu a vzdělávacím potřebám žáků školy zaměřené zejména na

a) poskytování podpůrných opatření pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami,

b) sledování a vyhodnocování účinnosti zvolených podpůrných opatření,

c) prevenci školní neúspěšnosti,

d) kariérové poradenství spojující vzdělávací, informační a poradenskou podporu k vhodné volbě vzdělávací cesty a pozdějšímu profesnímu uplatnění,

e) podporu vzdělávání a sociálního začleňování žáků z odlišného kulturního prostředí a s odlišnými životními podmínkami,

f) podporu vzdělávání žáků nadaných a mimořádně nadaných,

g) průběžnou a dlouhodobou péči o žáky s výchovnými či vzdělávacími obtížemi a vytváření příznivého sociálního klimatu pro přijímání kulturních a jiných odlišností ve škole a školském zařízení,

h) včasnou intervenci při aktuálních problémech u jednotlivých žáků a třídních kolektivů,

i) předcházení všem formám rizikového chování včetně různých forem šikany a diskriminace,

j) průběžné vyhodnocování účinnosti preventivních programů uskutečňovaných školou,

k) metodickou podporu učitelům při použití psychologických a speciálně pedagogických postupů ve vzdělávací činnosti školy,

l) spolupráci a komunikaci mezi školou a zákonnými zástupci,

m) spolupráci školy při poskytování poradenských služeb se školskými poradenskými zařízeními.

Osoby, které ve škole poskytují poradenské služby, jsou výchovný poradce, školní metodik prevence, školní psycholog a školní speciální pedagog. Jejich standardní poradenské činnosti jsou vymezeny v příloze č. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb. Uvedené standardní činnosti jsou děleny

 u výchovného poradce na

– poradenské činnosti a

– metodické a informační činnosti,

 u školního metodika prevence na

– metodické a koordinační činnosti,

– informační činnosti a

– poradenské činnosti,

 u školního psychologa na

– diagnostiku a depistáž,

– konzultační, poradenské a intervenční práce a

– metodickou práci a vzdělávací činnost,

 u školního speciálního pedagoga na

– diagnostiku a depistáž,

– konzultační, poradenské a intervenční práce a

– metodické, koordinační a vzdělávací činnosti.

I. Standardní činnosti výchovného poradce

I.I. Poradenské činnosti:

1. Kariérové poradenství a poradenská pomoc při rozhodování o další vzdělávací a profesní cestě žáků, tj. zejména:

a) koordinace mezi hlavními oblastmi kariérového poradenství kariérovým vzděláváním a diagnosticko-poradenskými činnostmi zaměřenými k volbě vzdělávací cesty žáka,

b) základní skupinová šetření k volbě povolání, administrace, zpracování a interpretace zájmových dotazníků v rámci vlastní odborné kompetence a analýzy preferencí v oblasti volby povolání žáků,

c) individuální šetření k volbě povolání a individuální poradenství v této oblasti ve spolupráci s třídním učitelem,

d) poradenství zákonným zástupcům s ohledem na očekávání a předpoklady žáků ve spolupráci s třídním učitelem,

e) spolupráce se školskými poradenskými zařízeními a středisky výchovné péče při zajišťování poradenských služeb přesahujících kompetence školy,

f) zajišťování skupinových návštěv žáků školy v informačních poradenských střediscích krajských poboček Úřadu práce České republiky a poskytování

informací žákům a zákonným zástupcům o možnosti individuálního využití informačních služeb těchto středisek,

g) poskytování služeb kariérového poradenství žákům cizincům se zřetelem k jejich speciálním vzdělávacím potřebám.

2. Vyhledávání a orientační šetření žáků, jejichž vývoj a vzdělávání vyžadují zvláštní pozornost a příprava návrhů na další péči o tyto žáky, včetně spolupráce na přípravě, kontrole a evidenci plánu pedagogické podpory pro žáky s potřebou podpůrného opatření v 1. stupni.

3. Zprostředkování vstupní a průběžné diagnostiky speciálních vzdělávacích potřeb a mimořádného nadání a intervenčních činností pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami nebo mimořádně nadané žáky ve školských poradenských zařízeních.

4. Spolupráce se školskými poradenskými zařízeními při zajišťování podpůrných opatření pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami a intervenčních činností pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami.

5. Příprava podmínek pro vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami ve škole, koordinace poskytování poradenských služeb těmto žákům školou a školskými poradenskými zařízeními a koordinace vzdělávacích opatření u těchto žáků.

6. Poskytování služeb kariérového poradenství pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami a zejména pro žáky uvedené v § 16 odst. 9 školského zákona.

I.II. Metodické a informační činnosti

1. Metodická pomoc pedagogickým pracovníkům školy:

a) v otázkách kariérového rozhodování žáků,

b) s přípravou a vyhodnocováním plánu pedagogické podpory,

c) s naplňováním podpůrných opatření ve vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami,

d) s tvorbou a vyhodnocováním individuálních vzdělávacích plánů,

e) v práci s nadanými a mimořádně nadanými žáky.

2. Zprostředkování nových metod pedagogické diagnostiky a intervence pedagogickým pracovníkům školy.

3. Metodická pomoc pedagogickým pracovníkům školy v otázkách kariérového rozhodování žáků, integrace, individuálních vzdělávacích plánů, práce s nadanými žáky apod.

4. Předávání odborných informací z oblasti kariérového poradenství a péče o žáky
se speciálními vzdělávacími potřebami pedagogickým pracovníkům školy.

5. Poskytování informací o činnosti školy, školských a dalších poradenských zařízení v regionu, o jejich zaměření, kompetencích a o možnostech využívání jejich služeb žákům a jejich zákonným zástupcům.

6. Shromažďování odborných zpráv a informací o žácích v poradenské péči dalších poradenských zařízení a jejich zajištění v souladu se zákonem o ochraně osobních údajů.

7. Vedení písemných záznamů umožňujících doložit rozsah a obsah činnosti výchovného poradce, navržená a realizovaná opatření.

II. Standardní činnosti školního metodika prevence

II.I. Metodické a koordinační činnosti

1. Koordinace tvorby, kontrola, evaluace a participace při realizaci minimálního preventivního programu školy.

2. Koordinace a participace na realizaci aktivit školy zaměřených na prevenci záškoláctví, závislostí, násilí, vandalismu, sexuálního zneužívání, zneužívání sektami, rasismu a xenofobie, prekriminálního a kriminálního chování, rizikových projevů sebepoškozování a dalších projevů rizikového chování.

3. Metodické vedení činnosti pedagogických pracovníků školy v oblasti prevence rizikového chování. Vyhledávání a nastavení vhodné podpory směřující k odstranění rizikového chování.

4. Koordinace vzdělávání pedagogických pracovníků školy v oblasti prevence rizikového chování.

5. Individuální a skupinová práce se žáky a studenty s obtížemi v adaptaci, se sociálně-vztahovými problémy, s rizikovým chováním a problémy, které negativně ovlivňují jejich vzdělávání.

6. Koordinace přípravy a realizace aktivit zaměřených na zapojování multikulturních prvků do vzdělávacího procesu a na integraci žáků/cizinců; prioritou v rámci tohoto procesu je prevence rasizmu, xenofobie a dalších jevů, které souvisejí s přijímáním odlišnosti.

7. Koordinace spolupráce školy s orgány státní správy a samosprávy, které mají v kompetenci problematiku prevence rizikového chování, s metodikem preventivních aktivit v poradně a s poradenskými, terapeutickými, preventivními, krizovými, a dalšími odbornými pracovišti, zařízeními a institucemi, které působí v oblasti prevence rizikového chování.

8. Kontaktování odpovídajícího odborného pracoviště a participace na intervenci a následné péči v případě akutního výskytu rizikového chování.

9. Shromažďování odborných zpráv a informací o žácích v poradenské péči specializovaných poradenských zařízení v rámci prevence rizikového chování v souladu se zákonem o ochraně osobních údajů.

10. Vedení písemných záznamů umožňujících doložit rozsah a obsah činnosti školního metodika prevence, navržená a realizovaná opatření.

II.II. Informační činnosti

1. Zajišťování a předávání odborných informací o problematice rizikového chování, o nabídkách programů a projektů, o metodách a formách specifické primární prevence pedagogickým pracovníkům školy.

2. Prezentace výsledků preventivní práce školy, získávání nových odborných informací a zkušeností.

3. Vedení a průběžné aktualizování databáze spolupracovníků školy pro oblast prevence rizikového chování, zejména orgánů státní správy a samosprávy, středisek výchovné péče, poskytovatelů sociálních služeb, zdravotnických zařízení, Policie České republiky, orgánů sociálně-právní ochrany dětí, nestátních organizací působící v oblasti prevence, center krizové intervence a dalších zařízení, institucí a jednotlivých odborníků.

4. Předávání informací a zpráv o realizovaných preventivních programech zákonným zástupcům, pedagogickým pracovníkům školy a školskému poradenskému zařízení.

5. Vedení dokumentace, evidence a administrativa související se standardními činnostmi v souladu se zákonem o ochraně osobních údajů a předávání informací o realizovaných preventivních programech školy pro potřeby zpracování analýz, statistik a krajských plánů prevence.

II.III. Poradenské činnosti

1. Vyhledávání a orientační šetření žáků s rizikem či projevy rizikového chování; poskytování poradenských služeb těmto žákům a jejich zákonným zástupcům, případně zajišťování péče odpovídajícího odborného pracoviště ve spolupráci s třídními učiteli.

2. Spolupráce s třídními učiteli při zachycování varovných signálů spojených s možností rozvoje rizikového chování u jednotlivých žáků a tříd a participace na sledování úrovně rizikových faktorů, které jsou významné pro rozvoj rizikového chování ve škole.

3. Příprava podmínek pro integraci žáků se specifickými poruchami chování ve škole a koordinace poskytování poradenských a preventivních služeb těmto žákům školou a specializovanými školskými zařízeními.

III. Standardní činnosti školního psychologa

1. Podílí se na vytváření programu poskytování pedagogicko-psychologických poradenských služeb ve škole, včetně programu primární prevence.

2. Komunikuje s vedením školy, pedagogy, žáky a zákonnými zástupci.

III.I. Diagnostika a depistáž

1. Spolupráce při zápisu do 1. ročníku základního vzdělávání.

2. Depistáž specifických poruch učení v základních a středních školách.

3. Diagnostika při vzdělávacích a výchovných problémech žáků.

4. Depistáž a diagnostika nadaných dětí.

5. Zjišťování sociálního klimatu ve třídě.

6. Screening, ankety, dotazníky ve škole.

III.II. Konzultační, poradenské a intervenční práce

1. Péče o žáky se speciálními vzdělávacími potřebami, kterým jsou poskytována podpůrná opatření prvního stupně, zejména pomoc při sestavování plánu pedagogické podpory a vedení.

2. Péče o žáky, kterým jsou poskytována podpůrná opatření druhého až pátého stupně, zejména pomoc při sestavování individuálního vzdělávacího plánu a vedení.

3. Individuální případová práce se žáky v osobních problémech, zejména konzultace a vedení.

4. Krizová intervence a zpracování krize pro žáky, pedagogické pracovníky a zákonné zástupce.

5. Prevence školního neúspěchu žáků, zejména náprava a vedení.

6. Kariérové poradenství u žáků.

7. Techniky a hygiena učení pro žáky.

8. Skupinová a komunitní práce s žáky.

9. Koordinace preventivní práce ve třídě, programů pro třídy apod.

10. Podpora spolupráce třídy a třídního učitele.

11. Individuální konzultace pro pedagogické pracovníky v oblasti výchovy a vzdělávání.

12. Konzultace se zákonnými zástupci při vzdělávacích a výchovných problémech dětí.

13. Podpora tolerantního a multikulturního prostředí ve škole a školském zařízení.

14. Podpora pro dlouhodobě selhávající žáky ve vzdělávání.

III.III. Metodická práce a vzdělávací činnost

1. Participace na přípravě programu zápisu do 1. ročníku základního vzdělávání.

2. Metodická podpora při práci se žáky se speciálními vzdělávacími potřebami.

3. Metodická pomoc třídním učitelům.

4. Pracovní semináře pro pedagogické pracovníky, konzultace a metodické vedení.

5. Účast na pracovních poradách školy.

6. Koordinace poradenských služeb poskytovaných ve škole, zejména výchovného poradce, školního metodika prevence a třídních učitelů.

7. Koordinace poradenských služeb mimo školu a spolupráce se školskými poradenskými zařízeními, zdravotnickými a dalšími zařízeními.

8. Metodické intervence z psychodidaktiky pro učitele, včetně podpory při tvorbě školního vzdělávacího programu.

9. Besedy a osvěta zákonným zástupcům.

10. Prezentační a informační činnost.

11. Participace na přípravě přijímacího řízení ke vzdělávání ve střední škole.

IV. Standardní činnosti školního speciálního pedagoga

1. Podílí se na vytváření programu poskytování pedagogicko-psychologických poradenských služeb ve škole, včetně programu primární prevence.

2. Komunikuje s vedením školy, pedagogy, žáky a zákonnými zástupci.

IV.I. Diagnostika a depistáž

1. Spolupráce při zápisu do 1. ročníku základního vzdělávání dle potřeb a možností školy a školního poradenského pracoviště.

2. Vyhledávání žáků s rizikem vzniku speciálních vzdělávacích potřeb a zařazení do vhodného preventivního, zejména stimulačního, nebo intervenčního programu.

3. Vyhledávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a jejich zařazení do speciálně pedagogické péče.

4. Vytyčení hlavních problémů žáka, stanovení plánu pedagogické podpory v rámci školy a mimo ni a stanovené druhu, rozsahu, frekvence, a trvání intervenčních činností.

5. Diagnostika speciálních vzdělávacích potřeb žáka, zejména shromažďování údajů o žákovi, včetně anamnézy rodinné a osobní, dále speciálně pedagogická diagnostika, zejména při vzdělávacích problémech žáků, pro navazující intervence ve školním prostředí, speciálně pedagogická diagnostika předpokladů pro čtení, psaní, počítání, předpokladů rozvoje gramotnosti, analýza získaných údajů a jejich vyhodnocení.

6. Speciálně pedagogická a etopedická diagnostika při výchovných problémech, stanovení intervenčního přístupu v rámci školy i mimo ni, dle potřeb, možností a profilace školy.

7. Screening, ankety, dotazníky ve škole týkající se speciálních vzdělávacích potřeb a rizika vzniku speciálních vzdělávacích potřeb.

IV.II. Konzultační, poradenské a intervenční práce

1. Intervenční podpora při realizaci plánu pedagogické podpory.

2. Dlouhodobá i krátkodobá individuální speciálně pedagogická péče za účelem naplňování podpůrných opatření pro žáky, speciálně pedagogické vzdělávací činnosti, reedukační, kompenzační a stimulační činnosti; se žákem s rizikem vzniku speciálních vzdělávacích potřeb.

3. Dlouhodobá i krátkodobá speciálně pedagogická péče o skupiny žáků se speciálními vzdělávacími potřebami, speciálně pedagogické vzdělávací činnosti, reedukační, kompenzační a stimulační činnosti; se skupinami žáků s rizikem vzniku speciálních vzdělávacích potřeb.

4. Participace na vytvoření individuálního vzdělávacího plánu u žáků se speciálními vzdělávacími potřebami nebo plánu pedagogické podpory u žáků s rizikem vzniku speciálních vzdělávacích potřeb ve spolupráci s třídním učitelem, učitelem odborného předmětu, s vedením školy, se zákonnými zástupci žáka, se žákem a s ostatními partnery podpůrného týmu uvnitř i vně školy.

5. Průběžné vyhodnocování účinnosti poskytovaných podpůrných opatření pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami a rizikem vzniku speciálních vzdělávacích potřeb u žáků, dle potřeby navržení a realizace úprav.

6. Preventivní intervenční programy v oblasti školního neúspěchu/výchovných problémů s uplatněním speciálně pedagogických/etopedických přístupů.

7. Participace na kariérovém poradenství volba vzdělávací dráhy žáka, individuální provázení žáka.

8. Úpravy školního prostředí, zajištění speciálních pomůcek a didaktických materiálů.

9. Individuální konzultace pro rodiče, zabezpečení průběžné komunikace a kontaktů s rodiči žáka/zákonnými zástupci.

10. Individuální konzultace pro pedagogické pracovníky v oblasti speciálních vzdělávacích potřeb a rizika vzniku speciálně vzdělávacích potřeb.

11. Speciálně pedagogické přístupy při řešení multikulturní problematiky ve školním prostředí.

12. Konzultace s pracovníky školských a dalších poradenských zařízení.

IV.III. Metodické, koordinační a vzdělávací činnosti

1. Příprava a průběžná úprava podmínek pro vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami ve škole – koordinace speciálně pedagogických poradenských služeb na škole.

2. Metodická pomoc třídním učitelů při vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami nebo rizikem vzniku speciálních vzdělávacích potřeb.

3. Metodické činnosti pro další pedagogické pracovníky školy – specifika výuky a možnosti žáků dle druhu a stupně speciálních vzdělávacích potřeb, návrhy metod a forem práce se žáky jejich zavádění do výuky, instruktáže využívání speciálních pomůcek a didaktických materiálů.

4. Pracovní semináře pro pedagogické pracovníky v oblasti speciálních vzdělávacích potřeb a rizika jejich vzniku.

5. Kooperace s pedagogickými pracovníky školy zajišťujícími poradenské služby.

6. Kooperace se školskými poradenskými zařízeními a s dalšími institucemi a odbornými pracovníky ve prospěch žáka se speciálními vzdělávacími potřebami nebo s rizikem vzniku speciálních vzdělávacích potřeb.

7. Participace na vytváření školních vzdělávacích programů, individuálních vzdělávacích plánů, plánů pedagogické podpory s cílem rozšíření služeb a zkvalitnění péče o skupiny žáků se speciálními vzdělávacími potřebami nebo rizikem vzniku speciálních vzdělávacích potřeb.

8. Koordinace a metodické vedení asistentů pedagoga ve škole.

9. Besedy a osvěta zejména zákonným zástupcům.

Dokumentaci, kterou je povinna vést škola v souvislosti s poskytováním poradenských služeb, lze rozdělit na

 systémovou dokumentaci školy představující program poradenských služeb ve škole a

 dokumentaci související s poskytování poradenských služeb poskytovaných určitými poradenskými pracovníky ve vztahu ke konkrétnímu žákovi nebo jeho zákonnému zástupci.

Je samozřejmé, že uvedená dokumentace se svým obsahem prolíná a dokumentace vytvořená v souvislosti s poskytováním poradenských služeb jednotlivým žákům a jejich zákonným zástupcům musí být v souladu s programem poradenských služeb ve škole.

Dokumentace

Popis

Systémová dokumentace školy dle § 7 odst. 3 a § 4 odst. 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb.

Škola zpracovává a uskutečňujeprogram poradenských služeb ve škole, který zahrnuje popis a vymezení rozsahu činností pedagogických pracovníků uvedených v § 7 odst. 1 vyhlášky č. 72/2005 Sb. (tj. výchovného poradce, školního metodika prevence, školního psychologa, školního speciálního pedagoga), preventivní program školy včetně strategie předcházení školní neúspěšnosti, šikaně a dalším projevům rizikového chování.

Škola vede dokumentaci o poskytovaných podpůrných opatřeních prvního stupně.

Dokumentace jednotlivých osob poskytujících poradenské služby ve vztahu k žákům a jejich zákonným zástupcům dle § 4 odst. 2 a 3 vyhlášky č. 72/2005 Sb.

V případě dokumentace o poradenských službách poskytovaných školním psychologem nebo školním speciálním pedagogem se jedná o následující dokumentaci:

 dokumentace o žádostech o poskytnutí poradenské služby, o odmítnutí nebo přerušení poskytování poradenské služby,

 dokumentace o vyšetření, jeho výsledcích a poskytnuté péči individuální i skupinové, včetně zprávy a doporučení ke vzdělávání žáka se speciálními vzdělávacími potřebami a žáka mimořádně nadaného,

 dokumentace o poskytnutí informace podle § 1 odst. 3,

 dokumentace o součinnosti se školami a školskými zařízeními,

 dokumentace o komunikaci a spolupráci s orgány veřejné moci.

V případě dokumentace o poradenských službách poskytovaných školním metodikem prevence nebo výchovným poradcem se jedná o následující dokumentaci:

 dokumentace o vyšetření, jeho výsledcích a poskytnuté péči individuální i skupinové, včetně zprávy a doporučení ke vzdělávání žáka se speciálními vzdělávacími potřebami a žáka mimořádně nadaného,

 dokumentace o součinnosti se školami a školskými zařízeními,

 dokumentace o komunikaci a spolupráci s orgány veřejné moci.

3.7 Poskytování poradenské pomoci ve škole

Podle § 16 odst. 2 písm. a) školského zákona je jedním z druhů podpůrných opatření (poskytovaných v rámci podpory vzdělávání dětí, žáků a studentů se speciálními vzdělávacími potřebami) poskytování poradenské pomoci školou.

Také ve vztahu k poskytování poradenské pomoci ve škole je nutné uvést, že § 1 odst. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb. zavádí tzv. legislativní zkratku: Tato vyhláška upravuje pravidla vzdělávání dětí, žáků a studentů (dále jen „žák“) se speciálními vzdělávacími potřebami, vzdělávání žáků uvedených v § 16 odst. 9 zákona a vzdělávání žáků nadaných. Pokud se ve vyhlášce č. 27/2016 Sb. používá pojem „žák“ rozumí se pod tímto pojmem dítě mateřské školy, žák základní nebo střední školy a student vyšší odborné školy. Se stejným významem se pojem „žák“ používá v této subkapitole s výjimkou případů, kdy je výslovně text vztažen k dítěti mateřské školy, žákovi základní nebo střední školy, či studentovi vyšší odborné školy.

Charakteristika poradenské pomoci poskytované školou je uvedena v příloze 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb., a to ve vztahu k podpůrným opatřením prvního až pátého stupně.

Poradenská pomoc školy a školského poradenského zařízení

Podpůrná opatření prvního, druhého stupně

Poskytování poradenské pomoci ve škole zajišťují zejména poradenští pracovníci školy: školní metodik prevence se věnuje péči o žáky s rizikovým chováním a prevenci rizikového chování, výchovný poradce se věnuje podpoře žáků a pedagogických pracovníků při vzdělávání žáků s potřebou uplatňování podpůrných opatření, pokud ve škole pracuje školní psycholog nebo školní speciální pedagog, tak se podílí na poskytování poradenských služeb i realizaci předmětu speciálně pedagogické péče. Poradenský pracovník školy spolupracuje s dalšími pedagogickými pracovníky, zejména s třídními učiteli, a zajišťuje pravidelnou komunikaci se zákonným zástupcem žáka nebo zletilým

žákem. Pravidelně komunikuje se školskými poradenskými zařízeními, která zajišťují návrhy podpůrných opatření a podílejí se na jejich realizaci ve školách. Školy a školská zařízení, která se podílejí na vzdělávání žáka, postupují za účelem jeho podpory ve vzájemné součinnosti.

Podpůrná opatření třetího stupně

Poskytování poradenské pomoci ve škole zajišťují zejména poradenští pracovníci školy: školní metodik prevence se věnuje péči o žáky s rizikovým chováním a prevenci tohoto chování, výchovný poradce se věnuje podpoře žáků a pedagogických pracovníků při vzdělávání žáků s potřebou uplatňování podpůrných opatření; je žádoucí, aby ve škole pracoval školní psycholog nebo školní speciální pedagog, kteří se podílejí na poskytování poradenských služeb i realizaci předmětu speciálně pedagogické péče. Poradenský pracovník školy spolupracuje s dalšími pedagogickými pracovníky, zejména třídním učitelem, a pomáhá zajišťovat pravidelnou komunikaci se zákonnými zástupci žáka nebo zletilým žákem. Pravidelně komunikuje se školskými poradenskými zařízeními, která zajišťují návrhy podpůrných opatření a podílejí se na jejich realizaci ve školách. Při formulaci a naplňování doporučení ke vzdělávání žáka s potřebou podpůrných opatření spolupracuje škola, školské poradenské zařízení a žák, respektive zákonný zástupce žáka. V případě potřeby spolupracuje škola s orgánem sociálně-právní ochrany dětí. Školské poradenské zařízení poskytuje metodickou podporu škole zvláště v případech, kdy pracuje s žáky, u kterých je poskytování podpůrných opatření náročné.

Podpůrná opatření čtvrtého stupně

Poskytování poradenské pomoci ve škole zajišťují zejména poradenští pracovníci školy: školní metodik prevence se věnuje péči o žáky s rizikovým chováním a prevenci tohoto chování, výchovný poradce se věnuje podpoře žáků a pedagogických pracovníků při vzdělávání žáků s potřebou uplatňování podpůrných opatření; je žádoucí, aby ve škole pracoval školní psycholog nebo školní speciální pedagog, kteří se podílejí na poskytování poradenských služeb i realizaci předmětu speciálně pedagogické péče. Poradenský pracovník školy spolupracuje s dalšími pedagogickými pracovníky, zejména s třídním učitelem, a pomáhá zajišťovat pravidelnou komunikaci se zletilým žákem nebo zákonným zástupcem žáka. Pravidelně komunikuje se školskými poradenskými zařízeními, která zajišťují návrhy podpůrných opatření a podílejí se na jejich realizaci ve školách. Při formulaci a naplňování doporučení ke vzdělávání žáka s potřebou podpůrných opatření a podílejí se na jejich realizaci ve školách. Při formulaci a naplňování doporučení ke vzdělávání žáka s potřebou podpůrných opatření spolupracuje škola, školské poradenské zařízení a žák, respektive zákonný zástupce žáka. V případě potřeby spolupracuje škola s orgánem sociálně-právní ochrany dětí a dalšími orgány veřejné moci. Školské poradenské zařízení poskytuje metodickou podporu škole zvláště v případech, kdy se pracuje se žáky, u kterých je poskytování podpůrných opatření náročné a vyžaduje součinnost. Za účelem sjednocení přístupu k žákovi se konají Případové konference.

Podpůrná opatření pátého stupně

Poskytování poradenské pomoci ve škole zajišťují zejména poradenští pracovníci školy: školní metodik prevence se věnuje péči o žáky s rizikovým chováním a prevenci tohoto chování, výchovný poradce se věnuje podpoře žáků a pedagogických pracovníků při vzdělávání žáků s potřebou uplatňování podpůrných opatření, je žádoucí, aby ve škole pracoval školní psycholog nebo školní speciální pedagog, kteří se podílejí na poskytování poradenských služeb i realizaci předmětu speciálně pedagogické péče. Poradenský pracovník školy spolupracuje s dalšími pedagogickými pracovníky, zejména třídním učitelem, a pomáhá zajišťovat pravidelnou komunikaci se zákonnými zástupci žáků nebo zletilými žáky. Pravidelně komunikuje se školskými poradenskými zařízeními, která zajišťují návrhy podpůrných opatření a podílí se na jejich realizaci ve školách. Při formulaci a naplňování doporučení ke vzdělávání žáka s potřebou podpůrných opatření spolupracuje škola, školské poradenské zařízení a žák, respektive zákonný zástupce žáka. V případě potřeby spolupracuje škola s orgánem sociálně-právní ochrany dětí. Školské poradenské zařízení poskytuje metodickou podporu škole zvláště v případech, kdy se pracuje se žáky, u kterých je poskytování podpůrných opatření náročné a vyžaduje součinnost. Podle potřeby je vyžadována rovněž spolupráce s poskytovateli zdravotních služeb.

3.8 Přehled podpůrných opatření poskytovaných dětem, žákům a studentům se speciálními vzdělávacími potřebami

Škola (potažmo konkrétní pedagogičtí pracovníci) se podílí na zajištění nejen poskytování výchovného poradenství ve škole (jako jednoho z druhů podpůrných opatření vymezených v § 16 odst. 2 školského zákona), ale i většiny ostatních druhů podpůrných opatření poskytovaných dětem, žákům a studentům se speciálními vzdělávacími potřebami.

Druhy podpůrných vymezené v § 16 odst. 2 školského zákona jsou následující:

Podpůrná opatření spočívají v

a) poradenské pomoci školy a školského poradenského zařízení,

b) úpravě organizace, obsahu, hodnocení, forem a metod vzdělávání a školských služeb, včetně zabezpečení výuky předmětů speciálně pedagogické péče a včetně prodloužení délky středního nebo vyššího odborného vzdělávání až o dva roky,

c) úpravě podmínek přijímání ke vzdělávání a ukončování vzdělávání,

d) použití kompenzačních pomůcek, speciálních učebnic a speciálních učebních pomůcek, využívání komunikačních systémů neslyšících a hluchoslepých osob, Braillova písma a podpůrných nebo náhradních komunikačních systémů,

e) úpravě očekávaných výstupů vzdělávání v mezích stanovených rámcovými vzdělávacími programy a akreditovanými vzdělávacími programy,

f) vzdělávání podle individuálního vzdělávacího plánu,

g) využití asistenta pedagoga,

h) využití dalšího pedagogického pracovníka, tlumočníka českého znakového jazyka, přepisovatele pro neslyšící nebo možnosti působení osob poskytujících dítěti, žákovi nebo studentovi po dobu jeho pobytu ve škole nebo školském zařízení podporu podle zvláštních právních předpisů, nebo

i) poskytování vzdělávání nebo školských služeb v prostorách stavebně nebo technicky upravených.

Role školy v procesu zajištění poskytování podpůrných opatření dětem, žákům a studentům se speciálními vzdělávacími potřebami i v průběhu vlastního poskytování podpůrných opatření závisí na tom, zda se jedná o

 podpůrná opatření prvního stupně nebo

 podpůrná opatření druhého až pátého stupně.

3.9 Podíl školy na poskytování podpůrných opatření prvního stupně žákům se speciálními vzdělávacími potřebami

Na základě novely vyhlášky č. 27/2016 Sb.1 se s účinností od 1. 1. 2020 mění pravidla poskytování podpůrných opatření prvního stupně v tom smyslu, že

1 Vyhláška č. 248/2019 Sb., kterou se mění vyhláška č. 27/2016 Sb., o vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných, ve znění pozdějších předpisů, a vyhláška č. 72/2005 Sb., o poskytování poradenských služeb ve školách a školských poradenských zařízeních, ve znění pozdějších předpisů

 plán pedagogické podpory škola může zpracovat a uvedené zpracování plánu pedagogické podpory není výslovně podmíněno určitou skutečností (§ 10 odst. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb.),

 možné zpracování § 10 odst. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb. spojuje pouze s uvedením častého relevantního důvodu zpracování plánu pedagogické podpory (Škola může zpracovat plán pedagogické podpory, …, zejména v situaci [zkráceno a zdůrazněno autorkou], kdy pro poskytování podpůrných opatření prvního stupně nepostačuje samotné zohlednění individuálních vzdělávacích potřeb žáka při vzdělávání.),

 vyhláška č. 27/2016 Sb. neobsahuje vzor plánu pedagogické podpory (příloha č. 3 vyhlášky č. 27/2016 Sb. byla zrušena); v případě zpracování plánu pedagogické podpory škola vychází z § 10 odst. 1 vyhlášky č. 27/2016, který vymezuje základní obsah plánu pedagogické podpory (škola může zpracovat plán pedagogické podpory, který zahrnuje zejména popis obtíží a speciálních vzdělávacích potřeb žáka, podpůrná opatření prvního stupně, stanovení cílů podpory a způsobu vyhodnocování naplňování plánu …); při zpracování dalšího obsahu a formy plánu pedagogické podpory však vychází ze svého uvážení,

 ustanovení § 10 vyhlášky č. 27/2016 Sb. výslovně neuvádí, že škola seznámí žáka, zákonného zástupce žáka, všechny vyučující žáka a další pedagogické pracovníky podílející se na provádění plánu pedagogické podpory s tímto plánem; stejně tak výslovně neuvádí, že plán pedagogické podpory obsahuje podpis osob, které s ním byly seznámeny; je však zřejmé, že uvedené činnosti a způsob zpracování plánu pedagogické podpory přispívá k transparentnímu a jednoznačně vymezenému způsobu poskytování podpůrných opatření, a je vhodné, aby škola uvedené osoby s plánem pedagogické podpory prokazatelně seznámila,

 povinnost školy vyhodnotit naplňování účelu poskytování podpůrných opatření nejpozději po 3 měsících od zahájení jejich poskytování je obecně spojena s poskytováním podpůrných opatření prvního stupně (nikoli již pouze s poskytováním vzdělávání s využitím plánu pedagogické podpory).

Vlastní klíčový obsah plánu pedagogické podpory vyhláška č. 27/2016 Sb. uvádí totožně jak ve znění účinném do 31. 12. 2019, tak ve znění účinném od 1. 1. 2020. To znamená, že plán pedagogické podpory zahrnuje zejména

 popis obtíží a speciálních vzdělávacích potřeb žáka,

 podpůrná opatření prvního stupně,

 stanovení cílů podpory a

 stanovení způsobu vyhodnocování naplňování plánu.

Příklady vyplněných plánů pedagogické podpory ke stažení jsou dostupné na Metodickém portálu RVP.CZ^2.

2Plány IVP a PLPP. [online]. [cit. 2019-12-26]. Dostupné z: https://digifolio.rvp.cz/view/view.php?id=10466

Posloupnost jednotlivých základních činností školy v případě poskytování podpůrných opatření prvního stupně žákům se speciálními vzdělávacími potřebami je shrnuta dále v tabulce.

Poskytování podpůrných opatření prvního stupně

činnost

právní úprava

 pedagogičtí pracovníci zjistí, že žákovi je nutné poskytovat podpůrná opatření prvního stupně (např. z důvodu mírných obtíží ve vzdělávání žáka)

 § 2 odst. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb.

 příloha 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb., Podpůrná opatření prvního stupně – obecně



 úpravu ve vzdělávání navrhnou pedagogičtí pracovníci

 v rámci návrhu spolupracují s pedagogickým pracovníkem poskytujícím poradenské služby ve škole (poradenským pracovníkem školy), zletilým žákem nebo zákonným zástupcem nezletilého žáka

 obsah, „druhy“ podpůrných opatření vychází z uvážení pedagogických pracovníků; škola může zpracovat plán pedagogické podpory, který zahrnuje zejména popis obtíží a speciálních vzdělávacích potřeb žáka, podpůrná opatření prvního stupně, stanovení cílů podpory
a způsobu vyhodnocování
naplňování plánu, zejména v situaci, kdy pro poskytování podpůrných opatření prvního stupně nepostačuje samotné zohlednění individuálních vzdělávacích potřeb žáka při vzdělávání; bere se v potaz, zda postačuje forma přímé podpory a zda žákovy obtíže vyžadují součinnost více pedagogických pracovníků

 k poskytování podpůrných opatření se nevyžaduje doporučení školského poradenského zařízení, a proto se nevyžaduje ani předchozí písemný informovaný souhlas zletilého žáka nebo zákonného zástupce žáka

 příloha 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb., Podpůrná opatření prvního stupně – obecně

 § 10 odst. 2 vyhlášky č. 27/2016 Sb.

 příloha 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb. – Podpůrná opatření prvního
stupně – 5.1 Přímá podpora

 § 16 odst. 4 školského zákona



 poskytování podpůrných opatření pedagogickými pracovníky ve škole

 pokud je to důvodné, škola informuje školské zařízení (např. školní družinu) o charakteru podpory žáka školou

 vyhodnocování podpůrných opatření

– průběžně

– nejpozději po 3 měsících od zahájení poskytování podpůrných s cílem zjistit, zda podpůrná opatření vedou k naplnění stanovených cílů

 příloha 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb., Podpůrná opatření prvního stupně – obecně

 § 10 odst. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb.



 pokud podpůrná opatření vedou k naplnění stanovených cílů, škola pokračuje v poskytování podpůrných opatření; pokud je to účelné, podpůrná opatření mohou podporovat žáka v celém průběhu jeho vzdělávání

 v opačném případě škola doporučí zletilému žákovi nebo zákonnému zástupci žáka využití poradenské pomoci školského poradenského zařízení

 příloha 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb., Podpůrná opatření prvního stupně – obecně

 § 10 odst. 1 vyhlášky č. 27/2016 Sb.



 pokud podpůrná opatření nevedou k naplnění stanovených cílů a škola doporučí zletilému žákovi nebo zákonnému zástupci žáka využití poradenské pomoci školského poradenského zařízení, do doby zahájení poskytování podpůrných opatření druhého až pátého stupně na základě doporučení školského poradenského zařízení poskytuje škola podpůrná opatření prvního stupně

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Výchovné poradenství - 3. přepracované vydání.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.