Vzor citace: Nigrin, J. Hmotný a nehmotný majetek v podnikání. Praha: Wolters Kluwer ČR, 2020, 128 s.

Publikace je zpracována dle právního stavu k 1. 1. 2020.

© Jiří Nigrin, 2020

© Wolters Kluwer ČR, 2020

978-80-7598-737-2 (brož.)

978-80-7598-738-9 (e-pub)

978-80-7598-739-6 (mobi)

Vydává Wolters Kluwer ČR, U nákladového nádraží 10, 130 00 Praha 3, v roce 2020 jako svou 3957. publikaci. Odpovědná redaktorka Ludmila Caletková. Jazyková korektura Renáta Sailerová. Vydání první. Stran 128. Sazba Grafima, www.grafima.cz. Tisk Sowa Sp. z o. o., ul. Raszyńska 13, 05-500 Piaseczno, Polsko.

Obsah této publikace naleznete také v ASPI.

E-kniha je k dostání na www.wolterskluwer.cz/obchod

www.wolterskluwer.cz, e-mail: obchod@wolterskluwer.cz, tel.: 246 040 400

Seznam autorů

Odpovědi publikované v této knize zpracovali tito autoři

Autor Číslo dotazu

Ing. Tomáš Brokl 4, 13, 25, 50, 53, 55, 88, 91

Ing. Martin Děrgel 3, 31, 35, 39, 56, 105,106, 107,108

RNDr. Libor Fiala 76

Pavla Hadrabová 109, 124

Ing. Miroslava Kočová 52, 59, 67

Ing. Petra Konderlová 5, 11, 18, 30, 40, 46, 47, 58, 69, 73, 74, 83, 86, 87, 93, 98, 110, 112, 116, 119, 122

Ing. Miroslava Nebuželská 24

Ing. Martin Nešleha 1, 14, 26, 43, 44, 62, 70, 100, 102, 113, 115

Ing. Jiří Nigrin 6, 7, 10, 17, 20, 21, 22, 23, 27, 32, 33, 34, 45, 51, 54, 71, 75, 78, 79, 84, 92, 94.95, 96, 97, 99, 101, 103, 111, 121, 125

Mgr. Václav Pikal 42

Ing. Ivana Pilařová 8, 12, 15, 19, 49, 57, 61, 66, 85, 90

Ing. Ladislav Pitner 114, 117

Ing. Jan Ployer 2, 36, 89

Ing. Vlasta Ptáčková 9, 41, 60

Ing. Zuzana Pšeničková 48, 82

Josef Rajdl 63

prof. Ing. Jiří Strouhal, Ph.D. 68

Ing. Martin Svoboda 37, 38, 72, 80, 81, 120, 123

JUDr. Vlasta Víghová 77

Ing. Jiří Vychopeň 16, 29, 118

Ing. Christian Žmolík 28, 64, 65, 104

Zkratky a úplné názvy předpisů použitých v publikaci

Zkrácený název předpisu

Úplný název předpisu

ČÚS pro podnikatele

České účetní standardy pro účetní jednotky, které účtují podle vyhlášky č. 500/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů

daňový řád

zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád

občanský zákoník

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

pokyn D-22

pokyn GFŘ D-22 k jednotnému postupu při uplatňování některých ustanovení zákona č. 586/1992 Sb. o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů

směrnice Rady 2006/112/ES

směrnice Rady 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

vyhláška č. 500/2002 Sb.

vyhláška č. 500/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb. o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro účetní jednotky, které jsou podnikateli účtujícími v soustavě podvojného účetnictví

zákon o dani silniční

zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční

zákon o daních z příjmů

zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů

zákon o DPH

zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty

zákon o rezervách

zákon č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů

zákon o obchodních korporacích

zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích)

zákon o oceňování majetku

zákon č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o změně některých zákonů (zákon o oceňování majetku)

zákon o účetnictví

zákon č. 563/1991 Sb., o účetnictví

zákon č. 56/2001 Sb.,
o podmínkách provozu
na pozemních komunikacích

zákon č. 56/2001 Sb., podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích a o změně zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění zákona č. 307/1999 Sb.

Ostatní zkratky

a. s. akciová společnost

BOZP bezpečnost a ochrana zdraví při práci

ČÚS český účetní standard

ČR Česká republika

DIČ daňové identifikační číslo

DHM dlouhodobý hmotný majetek

DNM dlouhodobý nehmotný majetek

DPH daň z přidané hodnoty

DPFO daň z příjmů fyzických osob

DPPO daň z příjmů právnických osob

EU Evropská unie

EUR euro

FO fyzická osoba

FÚ finanční úřad

GFŘ Generální finanční ředitelství

HM hmotný majetek

IČO identifikační číslo osoby

k.s. komanditní společnost

MD/D má dáti/dal (účetní strany)

NÚR Národní účetní rada

OM obchodní majetek

OSVČ osoba samostatně výdělečně činná

PHM pohonné hmoty

PO právnická osoba

SJM společné jmění manželů

SVJ společenství vlastníků jednotek

s. r. o. společnost s ručením omezeným

v. o. s. veřejná obchodní společnost

Předmluva

Vážení čtenáři,

v naší publikaci se budeme zabývat především hmotným movitým majetkem, bez něhož se v dnešní době neobejde prakticky žádný podnikající subjekt, ať už se jedná o osoby fyzické, či osoby právnické.

Hmotný majetek, tak jak je definován zákonem o daních z příjmů, je různorodý, může jít o nemovitý majetek, tedy budovy a stavby, dále o dopravní prostředky, počítače, stroje na výrobu či zpracování produkce a další. Vzhledem k tomu, že už byly vydány samostatné publikace zaměřené výhradně na nemovitý majetek, v naší publikaci se zaměříme pouze na majetek movitý, i když vyšla také samostatná publikace zaměřená na automobily, přesto se i tento hmotný movitý majetek v naší publikaci objevuje.

Jedna z kapitol se pak bude zabývat nehmotným majetkem a závěrečná kapitola pak výhradně problematice daně z přidané hodnoty, i když se otázky daně z přidané hodnoty zcela zákonitě objevují rovněž u jiných tematických okruhů.

Tematických okruhů týkajících se hmotného majetku je celá řada, od jeho pořízení přes nájem či jeho užívání a odpisování až po jeho prodej, likvidaci či vyřazení, takže jednotlivé okruhy spolu velice těsně souvisejí a navzájem se prolínají. Z tohoto důvodu nešlo všechny otázky a odpovědi jednoznačně zařadit do jednotlivých tematických okruhů, jelikož i některé dotazy byly formulovány šířeji. Může se tedy stát, že v odpovědích bude řešeno několik problematických okruhů současně, což si myslím, že nebude na škodu, spíše naopak.

Na zpracování jednotlivých odpovědí se podíleli renomovaní odborníci jak z oblasti daňové správy, tak daňoví či účetní poradci či auditoři.

Všechny odpovědi jsou uvedeny do souladu s platnou právní úpravou k 1. 1. 2020, i když jsou v textu jednotlivých otázek a odpovědí uvedena data starší.

Ing. Jiří Nigrin

Úvod

Vymezení hmotného majetku

Vymezení dle občanského zákoníku

Podle občanského zákoníku dělíme věci na hmotné a nehmotné.

Hmotná věc je podle § 496 „ovladatelná část vnějšího světa, která má povahu samostatného předmětu“. Je to tedy něco, co si můžeme svými smysly „osahat“. Za nehmotné věci jsou pak považována práva, jejichž povaha to připouští, a jiné věci bez hmotné povahy.

Důležité je rozdělení na věci nemovité a movité.

Podle § 498 občanského zákoníku jsou nemovité věci pozemky a podzemní stavby se samostatným účelovým určením, jakož i věcná práva k nim a práva, která za nemovité věci prohlásí zákon. Stanoví-li zákon, že určitá věc není součástí pozemku, a nelze-li takovou věc přenést z místa na místo bez porušení její podstaty, je i tato věc nemovitá.

Veškeré další věci, ať je jejich podstata hmotná nebo nehmotná, jsou věci movité.

Součástí věci je podle § 505 vše, co k ní podle její povahy náleží a co nemůže být od věci odděleno, aniž se tím věc znehodnotí.

Podle § 506 je z hlediska občanského práva součástí pozemku také prostor nad povrchem i pod povrchem, stavby zřízené na pozemku a jiná zařízení (tedy obecně stavby) s výjimkou staveb dočasných, včetně toho, co je zapuštěno v pozemku nebo upevněno ve zdech. Součástí pozemku je také rostlinstvo na něm vzešlé.

Příslušenství věci je vedlejší věc vlastníka u věci hlavní, je-li účelem vedlejší věci, aby se jí trvale užívalo společně s hlavní věcí v rámci jejich hospodářského určení. Byla-li vedlejší věc od hlavní věci přechodně odloučena, nepřestává být příslušenstvím.

Zvláštní význam má živé zvíře. Živé zvíře není podle § 494 věcí a ustanovení o věcech se na živé zvíře použijí obdobně jen v rozsahu, ve kterém to neodporuje jeho povaze.

Vymezení dle zákona o daních z příjmů

Zákon o daních z příjmů pro účely tohoto zákona rozumí hmotným majetkem

a) samostatné hmotné movité věci, popřípadě soubory hmotných movitých věcí se samostatným technicko-ekonomickým určením, jejichž vstupní cena je vyšší než 40 000 Kč a mají provozně-technické funkce delší než jeden rok,

b) budovy, domy a jednotky,

c) stavby, s výjimkou

1. provozních důlních děl,

2. drobných staveb na pozemcích určených k plnění funkcí lesa, sloužících k zajišťování provozu lesních školek nebo k provozování myslivosti, pokud jejich zastavěná plocha nepřesahuje 30 m^2 a výšku 5 m,

d) pěstitelské celky trvalých porostů s dobou plodnosti delší než tři roky, těmito pěstitelskými celky se rozumějí

– ovocné stromy vysázené na souvislém pozemku o výměře nad 0,25 ha v hustotě nejméně 90 stromů na 1 ha,

– ovocné keře vysázené na souvislém pozemku o výměře nad 0,25 ha v hustotě nejméně 1 000 keřů na 1 ha a

– chmelnice a vinice,

e) dospělá zvířata a jejich skupiny, jejichž vstupní cena je vyšší než 40 000 Kč.

Souborem hmotných movitých věcí se samostatným technicko-ekonomickým určením se rozumí dílčí část výrobního či jiného celku. Soubor hmotných movitých věcí je nutné evidovat zvlášť tak, aby byly zajištěny průkazné technické i hodnotové údaje o jednotlivých věcech zařazených do souboru, určení hlavního funkčního předmětu a o všech změnách souboru (přírůstky, úbytky) včetně údajů o datu změny, rozsahu změny, vstupních cenách jednotlivých přírůstků nebo úbytků, celkové ceny souboru věcí a dále částky odpisů včetně jejich změn vyplývajících ze změny vstupní ceny souboru movitých věcí.

Soubor hmotných movitých věcí se zařazuje do odpisové skupiny podle hlavního funkčního předmětu. Je však třeba uvést, že tvorba souborů není povinností ani v účetnictví, ani v daních, je to jen možnost, která závisí pouze na rozhodnutí každé účetní jednotky.

Hmotným majetkem pro účely zákona o daních z příjmů však nejsou zásoby.

Vymezení dle účetních předpisů

Účetní předpisy, přesněji vyhláška č. 500/2002 Sb., v § 7 vymezují dlouhodobý hmotný majetek obdobně jako zákon o daních z příjmů s tím zásadním rozdílem, že účetní jednotka může sama ve svém vnitřním předpise stanovit, od jaké výše bude hmotné movité věci považovat za dlouhodobý hmotný majetek. Pokud by se nejednalo z hlediska zákona o daních z příjmů o hmotný majetek, pak účetní odpisy tohoto majetku budou, podle § 24 odst. 1 písm. v) zákona o daních z příjmů, daňově uznatelné.

Dlouhodobým hmotným majetkem se, podle § 7 odst. 11 vyhlášky č. 500/2002 Sb., stávají pořizované věci uvedené do stavu způsobilého k užívání, kterým se rozumí dokončení věci a splnění technických funkcí a povinností stanovených zvláštními právními předpisy pro užívání (způsobilost k provozu). Toto ustanovení se nepoužije v případě nabytých věcí, které před nabytím byly uvedeny do stavu způsobilého k užívání a nevyžadují montáž u nabyvatele.

Vymezení dle zákona o DPH

Zákon o DPH v § 4 odst. 4 písm. d) bod 1 považuje za dlouhodobý majetek uživatele mimo jiné také hmotný majetek definovaný podle zákona o daních z příjmů, který je přenechaný k užití na základě smlouvy, pokud je ujednáno, a ke dni uzavření této smlouvy je zřejmé, že vlastnické právo k užívanému hmotnému majetku bude za obvyklých okolností převedeno na uživatele.

1 Pořízení majetku

Způsoby nabytí hmotného majetku

Hmotný majetek lze nabýt následujícími možnými způsoby:

1) koupí, ta může být uskutečněna buď z vlastních zdrojů za hotové či na fakturu, nebo na úvěr či na základě zápůjčky,

2) vlastní výrobou,

3) vložením vlastního majetku do obchodního majetku,

4) nabytím na základě smlouvy o finančním pronájmu a následnou koupí najaté věci,

5) vkladem společníka,

6) bezúplatným nabytím (darováním),

7) zděděním,

8) novým zjištěním (např. nálezem majetku, který nebyl dosud v evidenci).

Při pořízení majetku je každý daňový subjekt povinen provést příslušné úkony a vystavit doklady, podle způsobu pořízení a v závislosti na vedení daňové evidence či účetnictví tak, aby doložil a prokázal pořízení příslušného majetku a zařazení do svého majetku.

■ 1

Pořízení automobilu na splátky a vložení do podnikání následující rok

V srpnu 2017 bylo pořízeno vozidlo na splátky. Do podnikání ho chce majitel vložit až v lednu 2018. Zatím ho nepoužíval a ani nebyla zaplacena silniční daň. Tu zaplatí až v roce 2018. Je možné vložit automobil do obchodního majetku až letos a pokračovat ve splátkách v návaznosti na splátky předešlé účtované jako osobní spotřeba? Jak začít s odpisy? Lze nárokovat DPH?

Odpověď:

Předpokládám, že splátkami tazatel rozumí pořízení automobilu na úvěr, kdy splácí jistinu včetně úroků a například pojistného. Automobil je možné zařadit do obchodního majetku pro účely daně z příjmů i v roce nadcházejícím po pořízení osobního automobilu. Obchodním majetkem poplatníka daně z příjmů fyzických osob se rozumí část majetku poplatníka, o které bylo nebo je účtováno, anebo je nebo byla uvedena v daňové evidenci (§ 4 odst. 4 zákona o daních z příjmů).

Do výdajů však nebudou vstupovat splátky úvěru, ale odpisy automobilu, automobil je odpisován v druhé odpisové skupině, v roce 2018 bude uplatněn odpis pro první rok. Odpisování lze v případě automobilu pořízeného na úvěr zahájit pouze za předpokladu, že poskytovatel úvěru uzavře s věřitelem smlouvu o výpůjčce automobilu na dobu zajištění dluhu převodem práva – skutečným vlastníkem automobilu bývá zpravidla stále poskytovatel úvěru, k převodu práva dochází až v okamžiku, kdy je splacen úvěr.

Jedná-li se ovšem o úvěr, u kterého je fyzická osoba vlastníkem automobilu okamžitě bez zajišťovacího převodu vlastnického práva, lze odpisování samozřejmě zahájit okamžitě bez vazby na smlouvu o výpůjčce.

Související předpisy:

– § 4 odst. 4 zákona o daních z příjmů

– § 28 odst. 4 zákona o daních z příjmů

■ 2

Odvětrávané šatní skříně a zařazení do majetku

Naše společnost provedla rekonstrukci šaten. Mimo stavební práce jsme zakoupili 20 ks šatních skříněk, které jsou napojené na klimatizaci, resp. klimatizace se v rámci rekonstrukce pořizovala pouze pro šatní skříňky. Je klimatizace samostatnou movitou věcí patřící do 3. odpisové skupiny včetně elektrických rozvodů? Jak to bude s šatními skříňkami, které stály 120 000 Kč, lze je odepsat jednorázově, protože jedna skříňka vyjde na ca 6 000 Kč, nebo se musí odpisovat jako soubor? Skříňky lze používat i bez klimatizace, ačkoli jsou s klimatizací nyní propojeny.

Odpověď:

Klimatizace sloužící šatním skříňkám může být dle provedení buď:

• samostatnou movitou věcí,

• součástí šatních skříněk,

• součástí stavby společně se skříňkami.

Zákon o daních z příjmů má pro součásti věci zvláštní úpravu, odlišující se od občanského zákoníku a stavebních předpisů. Z pohledu daně z příjmů nutno vycházet z ustanovení § 26 odst. 2 a z odkazu +++++) z přílohy č. 1.

Otázku zařazení klimatizace řešil také Nejvyšší správní soud například v rozhodnutí čj. 5 Afs 3/2010-144. Zjednodušeně je pro daně z příjmů součástí stavby to, co umožňuje funkci a účel stavby a co je se stavebním dílem pevně spojeno. Naopak, za samostatné movité věci se považují i předměty, které se stavbou netvoří jeden funkční celek, i když jsou s ní pevně spojeny.

Klimatizace sloužící jen a pouze šatním skříňkám bude jejich součástí. Pokud jsou šatní skřínky spolu s klimatizací umístěny například v šatně sportovní haly, budou součástí budovy, protože umožňují funkci stavby. Naopak pokud šatní skřínky spolu s klimatizací budou umístěny v budově, pro kterou stavební či hygienické předpisy podobné zařízení nepředepisují, mohou být skřínky zařazeny jako samostatná movitá věc.

Související předpisy:

– § 26 odst. 2 zákona o daních z příjmů

– příloha č. 1 zákona o daních z příjmů

■ 3

Zaúčtování sestavy elektronických modulů

Jak zaúčtovat, s přihlédnutím k daňové optimalizaci, elektronické moduly (desky), které mají charakter stavebních prvků, ze kterých se ve výrobě (právnická osoba) uspořádají sestavy pro simulaci a testování řídicích systémů, které jsou součástí výrobních zakázek? Podle takto ověřených a vyzkoušených sestav se pro výrobu následně nakoupí identické nové elektronické moduly, které se implementují přímo do zakázek. Testovací sestava z původních modulů se rozloží a takto opět vzniklé samostatné moduly se uloží zpět do regálů. Každý modul má charakter movitého dílu, ale z funkčního hlediska nemá samostatné technicko-ekonomické určení. Doba použitelnosti jednotlivých modulů je řádově několik let, podle potřeb se další moduly mohou dokupovat nebo stávající vyřazovat a likvidovat z důvodu nefunkčnosti nebo další nepoužitelnosti; jejich ocenění se pohybuje od několika tisíc do několika desítek tisíc Kč. V úložném prostoru se tak průběžně nachází určité množství modulů, které nejsou pro danou právě simulovanou a testovanou výrobní zakázku použitelné. Lze uvedené testovací moduly jako celek zaúčtovat na sklad, nebo je nutné je zařadit jako soubor movitých věcí podle § 26 odst. 2 písm. f) zákona o daních z příjmů do první daňové odpisové skupiny?

Odpověď:

Představuji si, že dotazované elektronické moduly je možné zjednodušeně v principu připodobnit k montážní sadě technické učební pomůcky pro děti „Voltík“, kdy z přichystaných dílčích elektronických prvků žactvo skládá, ať už podle návodů, nebo dle svých nápadů, nejrůznější elektronické sestavy a zkouší, co to umí. Pokud se příslušná sestava elektronických modulů při testování osvědčí a naplní požadovaná očekávání, tak se započne s výrobou daného produktu, ať už formou jednotlivé zakázky, nebo malo-/velkosériové produkce. V tomto příměru by se tedy mělo o elektronických modulech účtovat jako o zásobách materiálů, které jsou po jejich prvním vyskladnění tzv. uvedeny do provozu, a proto standardně zaúčtovány do provozních nákladů. Rozhodně se nebude jednat účetně o dlouhodobý hmotný majetek coby samostatné hmotné movité věci ani v rámci účetní kategorie soubory hmotných movitých věcí se samostatným technicko-ekonomickým určením. Jedná se o materiál sloužící pro výrobu funkčních prototypů, na kterých si účetní jednotka ověřuje parametry zamýšlených budoucích produktů.

Napadá mě další, možná ještě přiléhavější příměr, a to podnikatel sestavující na zakázku stolní počítače tzv. na míru. Také pracuje s celou řadou „elektronických modulů“ – např. procesor, paměť, grafická karta atd. – které si nejprve na zkoušku poskládá do funkčního modelu, který otestuje a případně dále optimalizuje, načež podle konečné sestavy vyrobí požadovaný kus počítače coby výrobek na zakázku. Věcně nepodstatný rozdíl situace u tazatele spočívá v tom, že elektronické moduly použité na sestavení funkčního prototypu si vždy ponechá a požadovaný produkt sestaví z jiných, ale funkčně shodných součástek. A již zcela nevýznamným rozdílem je podstatně vyšší cena jednotlivých modulů v případě tazatele (řádově desítky tisíc) oproti běžným konstrukčním součástkám například u zmíněného výrobce počítačů na zakázku.

Z nastíněného účetního přístupu – tedy že dotazované elektronické moduly podle mě představují materiál spadající do účetní kategorie zásoby – návazně vyplývá i daňový přístup. Podle druhé věty § 26 odst. 2 zákona o daních z příjmů, totiž: „Hmotným majetkem pro účely tohoto zákona nejsou zásoby.“, přičemž ohledně věcného vymezení zásob se daňový zákon plně spoléhá na účetní předpisy. Mám tedy za to, že v dotazovaném případě nejde o odpisovaný (dlouhodobý) hmotný majetek.

Související předpisy:

– § 7 vyhlášky č. 500/2002 Sb.

– § 9 vyhlášky č. 500/2002 Sb.

– § 26 odst. 2 zákona o daních z příjmů

■ 4

Zařazení solárního panelu

Lze solární panel pro ohřev užitkové vody zařadit jako „výměník tepla“ na základě zařazení do kombinované nomenklatury (společný cenový sazebník EU) pod kódem 8419 50 80? Pokud ano, bude pomocí převodníku možné provést zařazení podle klasifikace CZ-CPA pod kódem 28.25.11, daňová odpisová skupina 3, nebo lze solární panel zařadit jiným způsobem? Nejedná se o technické zhodnocení budovy, neboť základní ohřev užitkové vody zabezpečuje plynová kotelna.

Odpověď:

Pokud se ve vašem případě jedná o solární panel, který vytváří elektřinu, kterou je následně ohřívána voda, pak musí být tento panel odpisován samostatně dle § 30b zákona o daních z příjmů jako hmotný majetek využívaný k výrobě elektřiny ze slunečního záření.

Pokud se však jedná o panel, kterým proudí voda, která je ohřívána slunečním zářením, pak se domnívám, že lze tento „panel na ohřev vody“ zařadit do třetí odpisové skupiny a odpisovat jej samostatně.

Související předpisy:

– § 30b zákona o daních z příjmů

■ 5

Elektrokola pro využití ve firmě

Jednatel autodopravy, plátce DPH, koupil na přejíždění mezi středisky dvě elektrokola za 100 000 Kč celkem. Lze dát elektrokola do nákladů s. r. o.? Jak se řeší soukromé používání v s. r. o.? Lze tato elektrokola zaúčtovat na účet 528?

Odpověď:

Pokud budou používána elektrokola zaměstnanci k přejíždění mezi středisky, a tedy k ekonomickým účelům firmy, jedná se o hmotný majetek.

Pořízení dlouhodobého majetku se

a) řídí § 78 a násl. zákona o DPH a sledujeme proces úpravy odpočtu na pořízení kola,

b) DPH z provozních nákladů podléhá režimu § 75 odst. 2 zákona o DPH,

c) z hlediska zákona o daních z příjmů se daňové odpisy krátit nebudou, stejně tak se nebudou krátit ani provozní výdaje. Soukromé využití kola se bude řešit jako nepeněžní příjem zaměstnanců podle § 6 odst. 3 zákona o daních z příjmů.

Z hlediska zákona o daních z příjmů se jedná o hmotný majetek, jelikož vstupní cena je vyšší než 40 000 Kč. Jízdní kolo ať se spalovacím motorem, nebo s elektromotorem se zařadí pro účely zákona o daních z příjmů do 2. odpisové skupiny, a bude se tedy odpisovat 5 let rovnoměrně nebo zrychleně.

Související předpisy:

– § 75 a § 78 a násl. zákona o DPH

– § 26 a § 6 odst. 3 zákona o daních z příjmů

■ 6

Mobilní dům

Jak zaúčtovat mobilní dům? Do jaké odpisové skupiny patří? Mohu zde uplatnit DPH? Může být mobilní dům použit jako kancelář?

Odpověď:

Pokud jde o pořízení mobilního domu, půjde o hmotný majetek, který bude využíván v rámci samostatné činnosti jako kancelář, což je samozřejmě možné. Z hlediska DPH jde o pořízení dlouhodobého majetku sloužícího k ekonomické činnosti, takže pokud půjde o činnosti, kdy má plátce nárok na odpočet daně, bude možné odpočet daně uplatnit.

Z hlediska zatřídění však doporučuji využít služeb příslušného odborného pracoviště, které se zabývá zařazováním hmotného majetku do odpisových skupin.

Související předpisy:

– § 26 zákona o daních z příjmů

– § 73 zákona o DPH

■ 7

Vybavení kuchyně bistra

Společnost s ručením omezeným otevírá nové bistro a nakoupila toto vybavení kuchyně:

1) Konvektomaty, pracovní nerezové stoly včetně baterií a sprch, digestoře, myčky, sporáky atd.;

2) Kuchyňský mlýnek, hnětač těsta, fritéza apod.;

3) Pokladní systém (pokladna, tiskárna, „dálkový objednavač“, PC server včetně kabelů, licence a pokladní software.

Můžeme kuchyňské zařízení uvedené pod bodem 1) zařadit do souboru majetku a odpisovat ve 2. odpisové skupině?

Lze kuchyňské vybavení z bodu 2) zařadit rovnou do spotřeby (cena jednotlivých kuchyňských spotřebičů do 40 000 Kč), nebo musíme vše zahrnout do souboru majetku? Může být v souboru začleněna i digestoř a baterie k mycím stolům, nebo musí být tyto položky součástí ocenění nemovitých věcí? Tyto předměty jsou určeny pro potřeby bistra, jejich demontáž nijak neznehodnotí nemovitou věc.

Do jaké odpisové skupiny bude patřit pokladní systém z bodu 3)?

Odpověď:

Samostatným druhem hmotného majetku jsou také soubory movitých věcí se samostatným technicko-ekonomickým určením, jejichž vstupní cena je vyšší než 40 000 Kč a jejichž provozně-technické funkce jsou delší než 1 rok. Jako soubor může být označeno celé technologické zařízení nebo pouze určitá dílčí část výrobního či jiného celku, která se skládá z více předmětů či zařízení, přičemž jednotlivé součásti nemusí hodnoty 40 000 Kč dosahovat. Poplatník se tak může sám rozhodnout, zda jednotlivé předměty bude evidovat samostatně, či je sloučí do souboru.

Je však třeba uvést, že zřizovat a evidovat soubory má smysl v případě, kdy předmět označený jako hlavní článek se zařazuje do nižší odpisové skupiny než ostatní části souboru, jelikož se soubor zařazuje do odpisové skupiny podle hlavního předmětu. V opačném případě je vytvoření souboru poněkud náročnější na evidenci, než je tomu u samostatných movitých věcí. Evidence se vede totiž za soubor jako celek a dále za jednotlivé součásti tak, aby byly zajištěny údaje o určení hlavního funkčního předmětu a o všech změnách (přírůstky a úbytky) jednotlivých součástí souboru včetně změny vstupní ceny souboru a o zůstatkových cenách jednotlivých částí.

Jak vyplývá z pokynu D-22 k příloze č. 1, nedílnou součástí stavebních děl jsou základní armatury a vybavení spojené se stavebním dílem (klozety, vany, umyvadla, dřezy, baterie, odsávače par, bojlery, osušovače rukou).

Pokud jde o počítače a periferní zařízení, tiskárny, pokladnu apod., půjde zcela jistě o 1. odpisovou skupinu. V případě zařazování hmotného majetku do odpisových skupin však doporučujeme obrátit se na některé ze specializovaných pracovišť. V případě software může jít buď o nedílnou součást pokladního systému, případně nákup software, či pouze licence, což je nehmotný majetek, pokud vstupní cena je vyšší než 60 000 Kč. Zde je třeba upozornit, že s ohledem na dobu odpisování je rozdíl mezi pořízením software či pouze licence.

Související předpisy:

– § 26 zákona o daních z příjmů

– § 32a zákona o daních z příjmů

■ 8

Dotace na pořízení stroje

Obdrželi jsme dotaci na pořízení stroje. Stroje máme už zařazeny v dlouhodobém hmotném majetku. Rozhodnutí o dotaci jsme obdrželi v červenci, peníze na účet v srpnu. Jak správně zaúčtovat dotaci a v kterém měsíci snížit zůstatkovou cenu již zařazených strojů?

Odpověď:

V dané situaci budeme vycházet především ze dvou interpretací Národní účetní rady, a to č. 14 – Okamžik vykázání nároku na přijetí nebo vrácení dotace a č. 27 – Následné získání dotace na dlouhodobý majetek. Investiční dotace, jak je správně v dotazu předpokládáno, snižuje hodnotu ocenění dlouhodobého majetku. Pokud již došlo k zařazení daných strojů, neboť se nacházely v použitelném stavu, bude jejich pořizovací cena snížena o výši dotace následně. Okamžik, ke kterému se tak má stát, je definován v interpretaci NÚR č. 14 jako „okamžik nezpochybnitelného nároku na přiznání dotace“. Je zřejmé, že se tento okamžik neváže k datu přijetí peněz (srpen), ale k datu rozhodnutí o dotaci. V červenci tedy dojde ke snížení účtu 022 a přepočtení účetních odpisů majetku, nikoliv však zpětně, ale počínaje červencem. Daňové odpisy na konci roku 2018 budou již vypočteny z ceny snížené o dotaci.

Související předpisy:

– interpretace Národní účetní rady č. 14 a 27

2 Vstupní cena a odpisování

Ocenění majetku

Zákon o daních z příjmů v § 29 odst. 1 vymezuje, co se rozumí vstupní cenou hmotného majetku. Vstupní cenou se podle tohoto ustanovení rozumí:

• pořizovací cena,

• vlastní náklady,

• hodnota nesplacené pohledávky zajištěné převodem práva, a to u hmotného movitého majetku, který zůstává ve vlastnictví věřitele,

• reprodukční pořizovací cena,

• cena stanovená pro účely daně dědické nebo daně darovací,

• hodnota technického zhodnocení podle § 33 odst. 1 dokončeného počínaje 1. 1. 2001 na hmotném majetku, jehož účetní odpisy jsou výdajem (nákladem) podle § 24 odst. 2 písm. v) bodu 1, zvýšená o ocenění tohoto odpisovaného majetku přitom odpisy pro účely zákona o daních z příjmů lze uplatnit jen do výše vstupní ceny snížené o dosud uplatněné účetní odpisy podle tohoto ustanovení.

Pořizovací cena

Pořizovací cenou je vstupní cena, za kterou byl majetek pořízen v případě úplatného nabytí, včetně nákladů s jeho pořízením souvisejících (§ 25 odst. 4 zákona o účetnictví). Postupy účtování pro podnikatele v čl. VII považují za výdaje spojené s pořízením dlouhodobého hmotného majetku zejména náklady na:

1) přípravu a zabezpečení (včetně např. úroků) do doby uvedení majetku do užívání,

2) průzkumné, geologické, geodetické a projektové práce,

3) umělecká díla tvořící součást stavebních objektů,

4) odvody za trvalé odnětí zemědělské půdy zemědělské výrobě,

5) poplatky za trvalé odnětí lesní půdy,

6) odvody za dočasné odnětí zemědělské půdy zemědělské výrobě pro zařízení stanoviště,

7) otvírky nových lomů, pískoven a hlinišť,

8) technickou rekultivaci,

9) technické zhodnocení,

10) dopravné, montáž a clo,

11) zabezpečovací a konzervační práce, popř. udržovací a dekonzervační práce v případě zastavení pořizované investice,

12) jednorázové náhrady za omezení vlastnických práv a náhrady majetkové újmy vlastníkovi nebo nájemci nemovitosti nebo za omezení v obvyklém užívání nemovitosti,

13) úhradu podílu na účelně vynaložených nákladech dodavatele spojených s připojením a zajištěním požadovaného příkonu nebo požadované dodávky plynu a tepla, jakož i úhradu vlastníkovi rozvodného zařízení za přeložku rozvodného zařízení,

14) náhrady poskytované podle zákona o telekomunikacích vlastníku nebo nájemci nemovitosti za omezení jejího využívání,

15) zkoušky, kterými zhotovitel prokazuje řádné provedení díla.

Přestože se jedná o výčet poměrně rozsáhlý, nelze ho zdaleka považovat za zcela vyčerpávající. Při pořizování majetku mohou vzniknout nepochybně další náklady, přičemž bude nutné vždy přesně zkoumat příčinnou spojitost s pořízením majetku a případně zvýšit o tyto náklady pořizovací cenu. V praxi se může jednat např. o náklady na odborné posudky, rozbory, různé expertizy, poplatky (např. za zřízení úvěru), poradenské a konzultační služby (např. s právníkem, daňovým poradcem apod.), zprostředkovací provize, dále skladné, balné a další náklady.

Pořizovací cenu jako vstupní cenu použije poplatník uvedený v § 2 zákona o daních z příjmů (tedy fyzická osoba) u majetku, který pořídil úplatně v době kratší než 5 let před jeho vložením do obchodního majetku nebo v době kratší než 5 let před zahájením pronájmu. U nemovitostí, které poplatník (fyzická osoba) pořídil úplatně v době kratší než 5 let před jejich vložením do obchodního majetku nebo v době kratší než 5 let před zahájením pronájmu, se pořizovací cena dále zvyšuje o náklady prokazatelně vynaložené na jejich opravy a technické zhodnocení. Je-li časový limit delší než 5 let, použije se reprodukční cena.

Vlastní náklady

Ocenění vlastními náklady se použije v případě, je-li majetek pořízen nebo vyroben ve vlastní režii, a to i u poplatníků, kteří nejsou účetní jednotkou. Vlastními náklady u hmotného majetku jsou podle § 25 odst. 5 zákona o účetnictví přímé náklady vynaložené na výrobu nebo jinou činnost, popřípadě i přiřaditelné nepřímé náklady, které se vztahují k výrobě nebo jiné činnosti. Do přímých nákladů se zahrnuje pořizovací cena materiálu a jiných spotřebovaných výkonů a další náklady, které vzniknou v přímé souvislosti s danou výrobou nebo jinou činností. Fyzické osoby nemohou do vlastních nákladů zahrnovat cenu vlastní práce.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Hmotný a nehmotný majetek v podnikání.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.