Covid-19: Přijatá opatření a náhrada újmy

Covid-19: Přijatá opatření a náhrada újmy

Ivo Keisler / Andrej Lobotka / Lenka Kotulková

Vzor citace:

KEISLER, I., LOBOTKA, A., KOTULKOVÁ, L. Covid-19: Přijatá opatření a náhrada újmy. Praha: Wolters Kluwer ČR, 2020, 320 s.

Právní stav publikace je k 19. 5. 2020.

© Mgr. Bc. Ivo Keisler, JUDr. Bc. Andrej Lobotka, Ph.D., Mgr. Lenka Kotulková, 2020

ISBN 978-80-7598-818-8 (brož.)

ISBN 978-80-7598-819-5 (e-pub)

ISBN 978-80-7598-820-1 (mobi)

www.wolterskluwer.cz

O autorech

Mgr. Bc. Ivo Keisler

Ivo Keisler absolvoval magisterské studium v oboru Právo na Právnické fakultě Masarykovy univerzity; paralelně na této fakultě absolvoval rovněž bakalářské studium v oboru Veřejná správa. Během studií pomáhal v neziskové organizaci, ve které se zaměřoval na problematiku lidských práv, a to především v oblasti zdravotnictví a justice. Po absolvování magisterského studia působil na pozici asistenta soudce Nejvyššího správního soudu. V letech 2015–2020 působil jako advokátní koncipient. V advokátní kanceláři se specializoval na ústavní právo (především otázky základních práv a svobod) a problematiku odpovědnosti za újmu způsobenou při výkonu veřejné moci rozhodnutím nebo nesprávným úředním postupem podle zákona č. 82/1998 Sb. V současné době působí na Odvolacím finančním ředitelství.

JUDr. Bc. Andrej Lobotka, Ph.D.

Andrej Lobotka absolvoval magisterské studium v oboru Právo na Právnické fakultě Masarykovy univerzity. Během studií pomáhal v neziskových organizacích, ve kterých se zaměřoval na problematiku práva životního prostředí a lidských práv. Po absolvování magisterského studia pracoval jako právník České správy sociálního zabezpečení, kde přezkoumával prvoinstanční rozhodnutí o důchodech. V letech 2013–2017 působil jako advokátní koncipient. V advokátní kanceláři se specializoval na ústavní právo, trestní právo, problematiku odpovědnosti za újmu způsobenou při výkonu veřejné moci rozhodnutím nebo nesprávným úředním postupem podle zákona č. 82/1998 Sb. a problematiku neziskových organizací (spolků, ústavů...).

V roce 2016 autor úspěšně ukončil studium anglického práva (v rámci British Law Centre) a studium doktorského studijního programu, během kterého se blíže věnoval problematice kyberkriminality a internetové kriminality. Ve stejném roce pak úspěšně absolvoval i bakalářské studium na Fakultě informatiky Masarykovy univerzity, obor Informatika ve veřejné správě. Od ledna 2018 do prosince 2019 autor působil jako právník v telekomunikační společnosti, ve které se zaměřoval zejména na oblast zpracování a ochrany osobních údajů. Unií podnikových právníků ČR mu bylo v dubnu 2019 uděleno ocenění Podnikový právník 2019 v kategorii Perspektiva 2019.

Koncem roku 2019 vyšla v nakladatelství Wolters Kluwer monografie autora s názvem Umělá inteligence z pohledu antidiskriminačního práva a GDPR. Publikace se věnuje otázce, jak se bránit diskriminaci způsobené algoritmickým rozhodováním.

Mgr. Lenka Kotulková

Lenka Kotulková je advokátka. Absolvovala magisterské studium v oboru Právo na Právnické fakultě Masarykovy univerzity. V letech 2012–2016 vykonávala praxi advokátní koncipientky, v roce 2016 složila advokátní zkoušky. Ještě předtím, při studiích, absolvovala nejrůznější stáže a praxe i mimo oblast advokacie (v Kanceláři veřejného ochránce práv, u okresního soudu, u okresního státního zastupitelství i v neziskové organizaci). Autorka v současné době vykonává vlastní advokátní praxi v Brně a poskytuje všeobecné právní služby zejména v oblasti občanského, rodinného, správního či ústavního práva.

Seznam použitých zkratek^1

ČAK

Česká advokátní komora

ČR

Česká republika

EU

Evropská unie

ISIN

Informační systém infekčních nemocí

kompetenční zákon

zákon č. 2/1969 Sb., o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy České republiky

krizový zákon

zákon č. 240/2000 Sb., o krizovém řízení a o změně některých zákonů (krizový zákon)

Listina

Listina základních práv a svobod

NRC

Národní referenční centrum pro infekce spojené se zdravotní péčí

NZIS

Národní zdravotnický informační systém

o. s. ř. / občanský soudní řád

zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád

obč. zák. / občanský zákoník

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

OSVČ

osoba/-y samostatně výdělečně činné

s. ř. s. / soudní řád správní

zákon č. 150/2002 Sb., soudní řád správní

spr. řád / správní řád

zákon č. 500/2004 Sb., správní řád

SR

Slovenská republika

stavební zákon

zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu

SZÚ

Státní zdravotní ústav

školský zákon

zákona č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon)

tr. zák. / trestní zákoník

zákon č. 40/2009 Sb., trestní zákoník

úst. zák. o bezpečnosti ČR

ústavní zákon č. 110/1998 Sb., o bezpečnosti České republiky

Ústava

ústavní zákon č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky

WHO

Světová zdravotnická organizace (World Health Organization)

zák. o majetku ČR

zákon č. 219/2000 Sb., o majetku České republiky a jejím vystupování v právních vztazích

zák. o odpov. za škodu

zákon č. 82/1998 Sb., o odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu veřejné moci rozhodnutím nebo nesprávným úředním postupem a o změně zákona České národní rady č. 358/1992 Sb., o notářích a jejich činnosti (notářský řád)

zák. o ochraně veř. zdraví

zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů

zák. o sociálních službách

zákon č. 108/2006 Sb., o sociálních službách

zák. o státní sociální podpoře

zákon č. 117/1995 Sb., o státní sociální podpoře

zák. o Ústavním soudu

zákon č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu

zák. o vysokých školách

zákon č. 111/1998 Sb., o vysokých školách a o změně a doplnění dalších zákonů (zákon o vysokých školách)

zák. práce

zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce

živnostenský zákon

zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon)

1  Není-li dále uvedeno jinak, jsou všechny předpisy v textu citovány ve znění pozdějších předpisů.

Předmluva

Vážení čtenáři,

v březnu roku 2020 dolehly na celou naši společnost důsledky celosvětové pandemie onemocnění covid-19. Toto onemocnění zasáhlo životy a zdraví lidí a přimělo vlády většiny zemí, včetně té naší, k zavádění dosud nevídaných opatření k zamezení jeho zavlečení a následného šíření na území jednotlivých států. I ti lidé, kterým se onemocnění vyhnulo, pocítili ve svém běžném životě dopady veškerých opatření, jakými bylo např. omezení pohybu osob na území ČR, uzavírání škol, zákaz cestování z a do ČR, zákaz konání sportovních, kulturních, náboženských a jiných akcí, povinnost nošení ochranných prostředků dýchacích cest, omezení či znemožnění některých podnikatelských činností.

Dostává se Vám do rukou publikace, která Vás mimo jiné seznámí s podstatou nového typu koronaviru SARS-CoV-2 a onemocnění covid-19. Přečtete si o tom, jak proti šíření předmětného onemocnění bojovaly některé další evropské země. Dále v knize najdete kompletní přehled ochranných a mimořádných opatření vydaných podle zákona o ochraně veřejného zdraví a krizových opatření vydaných podle krizového zákona, jež byla v souvislosti s šířením tohoto onemocnění v ČR přijata.

Zejména se však dozvíte, za jakých podmínek a jakým postupem byste se mohli domoci náhrady újmy, pokud by Vám v příčinné souvislosti s aplikací uvedených opatření vznikla. V neposlední řadě přináší tato kniha rovněž praktické vzory podání, které můžete využít při uplatnění nároku na náhradu újmy vzniklé v důsledku aplikace opatření podle zákona o ochraně veřejného zdraví a krizového zákona, a to jak u orgánů příslušných k jejich předběžnému posouzení, tak v soudním řízení.

V knize řešíme právní, nikoliv politickou, stránku věci. Nezabýváme se zde ani vládními programy na zmírnění dopadů zavedených opatření na jednotlivé skupiny ve společnosti, resp. tyto zmiňujeme toliko okrajově, pokud je zde přímá spojitost s námi řešenými právními otázkami.

Na příručce, kterou Vám nyní předkládáme, jsme pracovali po dobu nouzového stavu, který byl v ČR vyhlášen ode dne 12. 3. 2020. Jsme si vědomi toho, že se situace bude ještě dále vyvíjet, a proto, prosím, vezměte na vědomí, že obsah knihy je aktuální ke dni 19. 5. 2020. Ať už se epidemie bude vyvíjet příznivě, nebo se naopak dostaví její druhá vlna, lze očekávat, že opatření rozebraná v této publikaci budou v nejbližších dnech a týdnech (a v případě nepříznivého vývoje možná i měsících) ještě mnohokrát doplňována, měněna, rušena či nahrazována. Stejně tak lze očekávat vývoj turbulentní judikatury ve věci náhrady újmy, která na takto specifickou situaci doposud nebyla nucena reagovat.

Informace související s pandemií covid-19 se k nám, zejména v této době, dostávají dennodenně a v obrovském množství. Věříme, že Vám naše publikace pomůže si tyto informace určitým způsobem utřídit, udělat si představu o právní stránce věci, případně, že Vám bude nápomocná při řešení některého Vašeho konkrétního problému.

Přejeme Vám v této nelehké době hlavně pevné zdraví, protože jen to Vám umožní věnovat se i dalším záležitostem.

V Brně a v Praze dne 19. 5. 2020

Ivo Keisler, Andrej Lobotka a Lenka Kotulková

Část první

Pandemie nemoci covid-19 způsobené koronavirem SARS-CoV-2

1

Co je covid-19?

Covid-19 (coronavirus disease 2019) je onemocnění, které je způsobeno novým typem koronaviru s odborným označením SARS-CoV-2 (viz níže). Jedná se o vysoce infekční onemocnění, které může mít zejména u starších a chronicky nemocných osob vážnější průběh a může vést i k úmrtí.1 O názvu, který onemocnění ponese, bylo rozhodnuto na jednání WHO dne 11. 2. 2020.2

Onemocnění se projevuje zejména následujícími klinickými příznaky:

- horečka,

- kašel,

- dušnost,

- bolesti svalů,

- únava, 3

- kopřivka, mramorovaná kůže, drobné krevní výrony na dolních končetinách a tzv. covidové prsty. 4

Mezi méně časté klinické příznaky nemoci se řadí:

- průjem a zvracení,

- u závažných případů pak i zánět plic.5

V březnu 2020 bylo zjištěno, že k příznakům nemoci patří i ztráta čichu. Na tento příznak upozornila Britská asociace ušních, nosních a krčních lékařů.6 Kromě ztráty čichu je pak dalším příznakem i ztráta chuti.7

Podle v současné době dostupných informací se inkubační doba koronaviru odhaduje na 5 až 6 dnů, přičemž však maximálně může dosahovat až 14 dnů.8

Nejčastější komplikace vedoucí k vážným projevům onemocnění jsou:

- akutní respirační syndrom,

- zápal a selhávání plic,

- septický šok,

- poškození ledvin,

- poškození srdce,

- sekundární bakteriální a plísňové infekce a

- multiorgánové selhání.9

Aktuální průměrná smrtnost je 2,3 % (3,6 % ve věkové skupině 60–69 let, 8 % ve věkové skupině 70–79 let a 14,8 % ve věkové skupině nad 80 let). Až 80 % případů infikovaných osob trpí mírnou formou onemocnění.10

Zatím není k dispozici specifická antivirová terapie, testují se antivirové léky používané u infekcí způsobenými jinými RNA viry.11 Lidé trpící onemocněním covid-19 by měli zahájit podpůrnou léčbu, jejímž cílem je zmírnit příznaky nemoci. Léčba je vždy individuální a vychází z potřeb konkrétního pacienta. K podpůrné léčbě se využívají běžně dostupné léky, množství symptomů onemocnění covid-19 se dá úspěšně léčit.12

Popis průběhu nemoci nakaženou osobou^13:

„První příznaky nemoci jsme na sobě začali pociťovat ve čtvrtek 12. března. Ten den jsme se dopoledne vrátili domů, oba jsme ulehli unavení do postele a celý čtvrtek i pátek jsme, vyjma cesty do nemocnice, prakticky prospali. Pociťovali jsme slabost, měli jsme horečky a začali jsme kašlat. Přidala se rýma, bolesti hlavy, kloubů a svalů a v mém případě i bolest v krku.

V sobotu ráno nás otestovali, v sobotu večer jsem se dozvěděl, že jsem pozitivní, a že u manželky proběhl prvotní test negativní s tím, že byly nalezeny menší stopy jiného koronaviru. Nejprve jsme žili odděleně, každý v jiné místnosti, abychom předešli případné nákaze manželky. Protože ale začala mít daleko vážnější průběh a příznaky nemoci než já, museli jsme od toho ustoupit a začali jsme se o sebe starat navzájem.

Horečky u manželky pokračovaly i v následujících dnech, u mě to přešlo ve zvýšené teploty do 38 stupňů. Obecně měla manželka horší průběh než já. V dalších dnech se přidaly problémy s dýcháním a bolesti na hrudi, manželka občas lapala po dechu. První dny jsme úplně ztratili chuť k jídlu, prakticky jsme nic nejedli. Horečky a zvýšené teploty u nás vydržely osm dní. V pátek, další týden, a v průběhu následujícího víkendu, nám teploty začaly konečně klesat, a i pocitově jsme se začali cítit lépe.

Po celou dobu nemoci necítím chuť v ústech. Nepoznám slané jídlo od sladkého. Vše, co jím, je absolutně bez chuti.

Zpětně mohu říci, že u ženy například špatně zabíral paralen. Teploty okolo 38,5 až 39 stupňů Celsia jí na chvíli opadly až po kombinaci dvou tablet paralenu, studené sprchy a zábalů, a to jen na hodinu až dvě. Poté se celá situace opakovala. U mě zabíral paralen samostatně a po jeho užití mi opadla horečka.

V pondělí 23. března se ženě stále hůře dýchá, mě již trápí pouze kašel, rýma a pocit slabosti. Teploty ani horečky již vůbec nemáme. Stále ale proležíme celý den, cítíme únavu, spíme zhruba 12 až 13 hodin denně. Lékaři z infekčního oddělení náš stav kontrolují pravidelně při telefonickém screeningu.“

2

Co je koronavirus SARS-CoV-2?

Nový koronavirus SARS-CoV-2 (severe acute respiratory syndrome coronavirus 2) je respirační virus patřící do řádu Nidovirales, čeledi Coronaviridae, podčeledi Coronavirinae, rodu Betacoronavirus, podrodu Sarbecovirus.14 Viry z rodu Betacoronavirus jsou běžně rozšířené v lidské populaci a způsobují onemocnění dýchacích cest, trávícího traktu, jater a nervového systému. SARS-CoV-2 je v pořadí sedmým identifikovaným koronavirem, který infikuje člověka.15

Virus byl původně označen jako 2019-nCoV, z politických důvodů bývá někdy označován i jako čínský virus.16

V odborných kruzích se hned počátkem roku 2020 začala vést debata o původu viru. Podle první verze se koronavirus SARS-CoV-2 vyvinul do své současné patogenní podoby ve zvířecím hostiteli (pravděpodobně se jednalo o netopýra, přičemž dalším mezihostitelem mohl být luskoun) a až následně došlo k přenosu na člověka. Dle druhé verze nebyl nejdříve koronavirus, který se na člověka přenesl ze zvířecího hostitele, škodlivý. Až následně došlo k mutaci.17

Zároveň se vedla debata týkající se otázky, jestli koronavirus SARS-CoV-2 vznikl manipulací v laboratoři, nebo evolučně v přírodě. Vědci (Kristian G. Andersen, Andrew Rambaut, W. Ian Lipkin, Edward C. Holmes a Robert F. Garry), kteří v rámci svého výzkumu porovnávali sekvence genomů různých typů známých koronavirů, tvrdí, že koronavirus SARS-CoV-2 má přirozený původ a stal se škodlivým přirozenou cestou.18 Podle jiných názorů však virus vznikl manipulací v laboratoři, např. známý virolog a držitel Nobelovy ceny za fyziologii nebo lékařství z roku 2008 Luc Montagnier tvrdí, že virus pochází z laboratoře ve městě Wu-chan a pravděpodobně je výsledkem neúspěšného pokusu o vytvoření vakcíny proti AIDS. I když je nutné poznamenat, že tato teorie je považována za nepravděpodobnou.19

Jako původce onemocnění u lidí nebyl virus až do konce roku 2019 zachycen.20

K přenosu koronaviru dochází primárně kontaktem s infikovanou osobou, která zejména při mluvení, kašlání a kýchání šíří infekční kapénky do svého okolí.21 V teplejším a vlhčím podnebí/počasí se virus šíří hůř.22 Přenos viru je však možný také předměty čerstvě kontaminovanými sekrety infikovaného člověka.23 Jak dlouho koronavirus přežije mimo hostitele? V aerosolech přežije až 3 hodiny po aerosolizaci, až 4 hodiny na mědi, až 24 hodin na kartonu a 2 až 3 dny na plastu a nerezové oceli.24 Dezinfekce běžnými prostředky na bázi peroxidu nebo alkoholu účinně odstraní virus do 1 minuty.25

Průměrný počet nových infekcí koronavirem získaných od jedné infikované osoby v nedotknuté populaci, tedy tzv. základní reprodukční číslo, se pohybuje v rozmezí 1,4–3,8 (pokles tohoto čísla pod hodnotu 1 naznačuje, že šíření viru se dostává pod kontrolu).26

Očkovací látka zatím (ke dni uzávěrky publikace) není dostupná.27

Co se týče prevence, tak jsou doporučovány obecně platné postupy pro prevenci nákaz přenášených kapénkami či kontaktem:

- vyhýbání se úzkému kontaktu s lidmi s akutním respiračním onemocněním,

- časté mytí rukou, zejména při přímém kontaktu s nemocnými nebo v jejich okolí,

- dodržování zásad bezpečné manipulace a kontaktu s divokými, hospodářskými i domácími zvířaty,

- dodržování „etikety kašle“ lidmi s akutním respiračním onemocněním, tedy dodržování dostatečné vzdálenosti od jiných osob, zakrývání si úst a nosu kapesníkem (kašlat a kýchat případně do rukávu), časté mytí rukou vodou a mýdlem, případně časté používání dezinfekčních gelů na bázi alkoholu,

- dodržování pravidel prevence a kontroly infekcí ve zdravotnických zařízeních (vydané např. WHO nebo NRC^28).29

Pro přesnější a rychlejší dohledávání dalších možných nakažených osob, a tedy efektivnější zamezení šíření viru, je rovněž vhodné, aby si osoby pro vlastí potřebu vedly záznamy o svém pohybu na veřejných místech, zejména setkání s ostatními osobami. Záznamy by měly obsahovat: datum, čas a délku kontaktu s jinými osobami, místo, kde ke kontaktu došlo, osoby, které byly kontaktu přítomny, informace o tom, kdy došlo ke změně zdravotního stavu, datum, kdy byla změna zdravotního stavu konzultována po telefonu s lékařem, popř. použité ochranné pomůcky při kontaktu s jinými osobami.30

3

Jak se koronavirus šířil po světě a České republice?

Nový typkoronaviru se poprvé objevilna začátku prosince (podle některých teorií již na konci listopadu, možná i v jeho polovině^31) roku 2019 v čínské provincii Chu-pej, v níž se nachází jedenáctimilionové město Wu-chan.32 Čína ohlásila první oběť dne 11. 1. 2020. Obětí byl muž ve věku 61 let trpící nádorovým onemocněním a chronickou nemocí jater.33

Virus se postupně dostal i za hranice Číny. Dne 20. 1. 2020 byl již potvrzen v Thajsku, Japonsku a Korejské republice. V té době již Čína hlásila 278 nakažených osob a 6 úmrtí.34 Následující den byl první případ potvrzen i ve Spojených státech amerických.35

Dne 30. 1. 2020 vyhlásila WHO stav ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu. 36

První obětí mimo území Číny byl muž ve věku 44 let, který zemřel dne 2. 2. 2020 na Filipínách.37 Od druhé poloviny února 2020 už onemocnění hlásily všechny kontinenty kromě Antarktidy.38 První obětí koronaviru mimo Asii a zároveň první obětí v Evropě byl 80letý čínský turista z oblasti Chu-pej. Zemřel dne 14. 2. 2020 v nemocnici v Paříži. První zpětně potvrzený případ ve Francii přitom pochází již ze dne 27. 12. 2019. Předmětný pacient byl původně léčen pro podezření ze zápalu plic. Zpětným testem v té době provedeného výtěru z nosohltanu bylo zjištěno, že trpěl nemocí covid-19.39

Francie tudíž byla po Číně, Filipínách a Japonsku čtvrtou zemí, v níž někdo podlehl nemoci covid-19.40 V té době si již v Číně virus vyžádal přibližně 1 500 obětí.41

Mezi země s vysokým počtem osob nakažených koronavirem patřili v březnu 2020 Írán, Itálie, Španělsko, Francie, Německo a Spojené království. V březnu evidovaly nejvyšší počet obětí Itálie, Španělsko a Francie. V Německu se navzdory vysokému počtu nakažených osob vyskytoval výrazně nižší počet úmrtí. Německo se v boji s epidemií spoléhalo zejména na evidenci kontaktů nemocných, karanténu jednotlivců, ale také mohutné testování obyvatel. Denní přírůstky nakažených tak od poloviny března byly stabilní (koncem dubna byly podobné jako v polovině března). Vláda se tak chystala postupně uvolňovat opatření zavedená kvůli šíření koronavirové infekce.42

Koncem března se koronavirus začal rapidně šířit i ve Spojených státech amerických, které již počátkem dubna evidovaly nejvíce případů na světě. Počet obětí začínal rovněž narůstat. Ke dni 8. 4. 2020 bylo ve Spojených státech amerických přes 434 tisíc případů nákazy koronavirem a více než 14 tisíc mrtvých. Nejpostiženějším byl stát New York.43

Velká Británie hlásila dne 8. 4. 2020 celkem 7 097 obětí. Počet se za den zvýšil o 938 úmrtí, což bylo pro Velkou Británii nové denní maximum. Počet známých nakažených stoupl z 52 242 na 60 733, tedy bezmála o 8 500, což byl do té doby také nejvyšší přírůstek. Koronavirem se nakazil i britský premiér Boris Johnson. Kvůli těžkému průběhu nemoci covid-19 byl hospitalizován na jednotce intenzivní péče v jedné z londýnských nemocnic.44

Dne 14. 4. 2020, v čase, kdy Spojené státy americké zaznamenávaly přes 600 tisíc osob nakažených koronavirem a více než 25 tisíc obětí, prezident Donald Trump informoval, že přikázal své administrativě, aby alespoň dočasně přerušila financování WHO, která dle jeho názoru nereagovala řádně na epidemii koronaviru. Podle Donalda Trumpa WHO šířila „dezinformace“ předkládané Čínou.45

Boris Johnson se vrátil do čela kabinetu až koncem dubna 2020, tedy po třítýdenní absenci. Koncem dubna se začala situace ve Velké Británii zlepšovat – počet nových hospitalizací začal klesat stejně jako počet nejvážnějších případů nemoci covid-19.46

Šíření onemocnění ve světě 47

Datum

Počet případů celkem

Počet úmrtí celkem

Počet uzdravených osob celkem

25. 1. 2020

1 434

42

39

31. 1. 2020

9 927

213

222

5. 2. 2020

27 636

564

1 124

10. 2. 2020

42 763

1 013

3 946

15. 2. 2020

69 032

1 666

9 395

20. 2. 2020

76 199

2 247

18 177

25. 2. 2020

80 415

2 708

27 905

29. 2. 2020

86 013

2 941

39 782

5. 3. 2020

97 886

3 348

53 797

10. 3. 2020

118 582

4 262

64 404

15. 3. 2020

167 447

6 440

76 034

20. 3. 2020

272 165

11 299

87 403

25. 3. 2020

471 035

21 284

114 228

31. 3. 2020

858 355

42 309

178 117

5. 4. 2020

1 272 901

69 427

264 604

10. 4. 2020

1 698 811

102 687

376 254

15. 4. 2020

2 072 113

138 475

510 122

20. 4. 2020

2 480 503

170 379

646 328

25. 4. 2020

2 919 404

203 164

836 612

30. 4. 2020

3 304 220

233 830

1 039 058

5. 5. 2020

3 722 057

258 026

1 240 705

10. 5. 2020

4 178 154

283 734

1 490 444

15. 5. 2020

4 621 410

308 542

1 756 657

Testy provedené ve SZÚ potvrdily dne 1. 3. 2020 první tři případy nákazy koronavirem v ČR, a to u lidí, kteří se nakazili v zahraničí. Dne 9. 3. 2020 byla potvrzena první nákaza člověka, který neměl cestovatelskou anamnézu.48

Šíření onemocnění v ČR 49

Datum

Počet provedených testů celkem 50

Počet případů celkem

Počet úmrtí celkem

Počet uzdravených osob celkem

2. 3. 2020

262

3

0

0

4. 3. 2020

407

5

0

0

6. 3. 2020

594

19

0

0

8. 3. 2020

928

32

0

0

10. 3. 2020

1 358

63

0

0

12. 3. 2020

2 353

116

0

0

14. 3. 2020

4 184

189

0

0

16. 3. 2020

6 531

383

0

3

18. 3. 2020

9 581

560

0

3

20. 3. 2020

13 961

889

0

4

Dne 22. 3. 2020 zemřel v ČR první člověk nakažený koronavirem (v pražské Nemocnici Na Bulovce). Šlo o pětadevadesátiletého muže, který byl dlouhodobě chronicky nemocný.51 Druhou obětí koronaviru v ČR byl pětačtyřicetiletý muž, který trpěl rozsáhlým nádorovým onemocněním s pokročilými metastázemi do dalších orgánů. Selhávaly mu orgány. Nákaza koronavirem jeho smrt urychlila. Zemřel dne 24. 3. 2020.52 Ve stejný den ve večerních hodinách zemřela i žena narozená v roce 1949, která se s onemocněním léčila ve Všeobecné fakultní nemocnici v Praze. Trpěla chronickými dýchacími obtížemi. Poslední dva dny byla na plicní ventilaci. 53

Ke dni 24. 3. 2020 bylo v ČR již 10 vyléčených osob.54

Následující den, 25. 3. 2020, podlehly onemocnění další tři osoby.55 Do konce měsíce března si virus vyžádal v ČR 31 obětí. Uzdravených bylo 45.

Šíření onemocnění v ČR 56

Datum

Počet provedených testů celkem 57

Počet případů celkem

Počet úmrtí celkem

Počet uzdravených osob celkem

22. 3. 2020

17 644

1 161

1

6

24. 3. 2020

22 997

1 472

3

10

26. 3. 2020

31 737

2 022

9

10

28. 3. 2020

41 320

2 657

11

11

30. 3. 2020

49 327

3 001

23

25

Čísla uvedená v tabulkách však nemusí objektivně popisovat rozšíření viru v populaci. Odhady epidemiologů o skutečném rozšíření viru se v březnu 2020 rozcházely. Přesnější statistice bránilo zejména nedostatečné testování. Skutečné rozšíření viru v populaci mohlo být podle odborníků násobně vyšší. „Kolik nakažených je ve skutečnosti, vůbec nevíme, odhady se různí od násobku počtu prokazatelně nakažených až po procenta až desítky procent v populaci. Publikované modely se od sebe zásadně liší,“ upozorňoval např. virolog Pavel Plevka z brněnského centra CEITEC MU koncem března 2020. Navrhl plošně protestovat náhodných 1 000 lidí. Uvedené testování mělo pomoct zjistit rozsah epidemie v populaci.58

Epidemiolog Ondřej Májek z Ústavu zdravotnických informací a statistiky se počátkem dubna vyjádřil, že z dat, která byli v dané době k dispozici, to vypadalo, že nezachycených případů mohlo být přibližně 2 000.59

Šíření onemocnění v ČR 60

Datum

Počet provedených testů celkem 61

Počet případů celkem

Počet úmrtí celkem

Počet uzdravených osob celkem

1. 4. 2020

62 090

3 589

39

61

3. 4. 2020

76 161

4 190

53

72

5. 4. 2020

86 810

4 587

67

96

7. 4. 2020

101 418

5 017

88

172

9. 4. 2020

118 067

5 569

112

301

11. 4. 2020

128 660

5 902

129

411

13. 4. 2020

135 125

6 059

143

519

15. 4. 2020

149 774

6 301

163

676

17. 4. 2020

166 443

6 549

173

1 174

19. 4. 2020

176 075

6 746

188

1 311

21. 4. 2020

190 983

7 033

204

1 800

23. 4. 2020

207 702

7 187

213

2 186

25. 4. 2020

219 277

7 352

219

2 471

27. 4. 2020

230 412

7 445

223

2 842

29. 4. 2020

246 475

7 579

227

3 120

1. 5. 2020

258 284

7 737

241

3 378

3. 5. 2020

266 045

7 781

249

3 592

5. 5. 2020

283 119

7 896

258

4 017

7. 5. 2020

298 784

8 031

270

4 372

9. 5. 2020

307 123

8 095

276

4 448

11. 5. 2020

318 979

8 176

283

4 738

13. 5. 2020

335 368

8 269

290

5 058

15. 5. 2020

348 849

8 406

295

5 381

17. 5. 2020

356 515

8 475

298

5 468

19. 5. 2020

372 341

8 647

303

5 731

V ČR se od 1. 5. 2020 začala využívat opatření zajišťující sociální distancování a karanténní opatření. Rovněž byla spuštěna tzv. chytrá karanténa. Systém, který používala např. i Korejská republika nebo Singapur, měl vést k včasnému zachycení, testování infekčního onemocnění covid-19 a izolaci v karanténě co největšího počtu potenciálně nakažených osob.

Chytrá karanténa byla částečně upravena i mimořádným opatřením Ministerstva zdravotnictví vydaným podle § 69 odst. 1 písm. i) a odst. 2 zák. o ochraně veř. zdraví ze dne 17. 4. 2020, č. j. MZDR 16545/2020-1/MIN/KAN. Daným opatřením ministerstvo celorepublikově sjednotilo mechanismus spolupráce všech krajů, krajských hygienických stanic, zdravotnických záchranných služeb, odběrných míst a laboratoří s Centrálním řídícím týmem COVID-19 v rámci systému Chytrá karanténa k poskytování požadovaných informací za účelem zefektivnění protiepidemických opatření.

Z odůvodnění opatření č. j. MZDR 16545/2020-1/MIN/KAN:

„Cílem tohoto mimořádného opatření je zajistit důkladný přehled o oběhu vzorků v rámci systému Chytré karantény, počtu odebraných vzorků odběrovými místy všech typů, jejich distribuci laboratořím všech typů, a případnou redistribuci při naplnění kapacit odběrných míst či laboratoří v rámci kraje. V této souvislosti jsou rovněž sledovány kapacity a vytíženost jak odběrných míst, tak laboratoří v závislosti na možné eskalaci nemoci v okrese/kraji – identifikace rizikových lokalit.“

Chytrá karanténa měla umožnit, aby došlo k uvolnění plošných opatření, aby se lidé co nejdříve mohli vrátit k normálním životům. Součástí chytré karantény je i tzv. vzpomínková mapa, k jejímž vytvoření se používají data o pohybu z mobilního telefonu a platební karty nakažených nebo potenciálně nakažených osob za posledních několik dní (viz níže opatření Ministerstva zdravotnictví ze dne 19. 3. 2020, č. j. MZDR 12398/2020-1/MIN/KAN).62 První tzv. vzpomínkovou mapu vytvořili hygienici na jihu Moravy již dne 13. 4. 2020 v rámci zkušebního provozu.63 Součástí chytré karantény byly i aplikace eRouška a Mapy.cz.64

Postup u chytré karantény:65

- Člověk, který se dozví, že se nakazil onemocněním covid-19, je kontaktován krajskou hygienickou stanicí, aby společně s hygienikem identifikoval co největší počet rizikových kontaktů za posledních 5 dnů.

- Když k tomu vydá oficiální souhlas, vytvoří na základě mobilních dat od operátorů krajská hygienická stanice „vzpomínkovou mapu“ míst, na kterých se nakažený pohyboval.

- Poté, co si nakažený vzpomene společně s hygienikem na všechny potenciálně ohrožené kontakty, jsou tito lidé prostřednictvím speciálně vybudovaného call centra co nejrychleji informováni a izolováni v karanténě.

- Následně jsou tito lidé v karanténě po 4–5 dnech navštíveni dvoučlenným odběrovým týmem, který odebere vzorek a zajistí, aby se dostal do laboratoře s volnou kapacitou. Tak aby byl otestovaný člověk v co nejkratším čase (ideálně do 48 hodin) zpraven o výsledku.

- V případě, že je test pozitivní, nový nakažený prochází stejným celým procesem. Samozřejmě za předpokladu jeho oficiálního souhlasu.

Chytrá karanténa se však setkala i s kritikou odborné veřejnosti, např. kvůli nevhodnosti podmiňování sběru dat souhlasem.66

V ČR se, podobně jako i v jiných zemích, na počátku šíření koronaviru pohybovalo základní reprodukční číslo mezi hodnotou 2 a 3. Se zaváděním prvních opatření se rychlost šíření zpomalovala a ČR se dostala na hodnotu reprodukčního čísla pod 2, s nouzovým stavem pak na hodnotu pod 1,5.67 Postupně se základní reprodukční číslo snížilo pod úroveň 1. V poslední třetině dubna dosahovalo dokonce úrovně pod bodem 0,8 a počátkem května pak 0,7.

Dne 23. 4. 2020 bylo v ČR zahájeno i výše zmiňované testování dobrovolníků, které mělo odpovědět na otázku, kolik lidí se už setkalo s koronavirem a vytvořilo si proti němu protilátky, tzv. test promořenosti nebo studie kolektivní imunity SARS-CoV-2-CZ-Preval. Test mělo podstoupit zhruba 27 tisíc lidí. Studie byla upravena mimořádným opatřením Ministerstva zdravotnictví ze dne 22. 4. 2020, č. j. MZDR 17206/2020-1/MIN/KAN.

Z odůvodnění opatření č. j. MZDR 17206/2020-1/MIN/KAN:

„Cílem studie SARS-CoV-2-CZ-Preval je kvantifikovat prevalenci jedinců s proběhlou infekcí koronavirem SARS-CoV-2 v české populaci, s výjimkou těch, u kterých bylo onemocnění COVID-19 diagnostikováno metodami založenými na přímém průkazu viru SARS-CoV-2, a to včetně jedinců se subklinickým průběhem onemocnění. Vyhodnocení dat provede tým ÚZIS ČR a spolupracujících akademických institucí dle statistické rozvahy.“

Výsledky studie ukázaly, že imunizace české společnosti na nemoc covid-19 (tedy promořenost) se pohybuje v řádech jednotek promile. Na Litovelsku výsledky nedosahovali ani 5 %, v Praze, Brně a Litoměřicích pak méně než 0,6 %.68

Část druhá

Jaká opatření proti šíření koronaviru SARS-CoV-2 byla přijata jinde v Evropě?

Koronavirus SARS-CoV-2 se rozšířil po celé Evropě, a to postupně do všech států. Každá země se přitom snažila bojovat se zanesením a šířením viru po svém. Většinou to obnášelo určitá omezení na státních hranicích a uvnitř země potom snahu co nejvíce omezit setkávání lidí, při němž by mohlo dojít k přenosu viru. V této kapitole autoři přinášejí stručné shrnutí nejvýznamnějších opatření, která byla přijata ve vybraných evropských zemích, zejména v těch České republice nejbližších. Pokusí se porovnat zejména, jakým způsobem jednotlivé země přistoupily k omezením cestování, prodeje zboží a poskytování služeb a jaká opatření zavedly v oblasti bezprostředních meziliSlodských kontaktů.

1

Opatření přijatá v sousedních zemích

1.1
Slovensko

Na Slovensku byl první případ nákazy zaregistrován dne 6. 3. 2020. Na mezinárodních letištích Slovenské republiky se ještě předtím, od 28. 2. 2020, začaly provádět zdravotní kontroly, konkrétně měření tělesné teploty, pasažérů přicházejících na slovenské území. Od 12. 3. 2020 (za situace, kdy bylo v zemi oficiálně potvrzeno 21 nakažených osob^69) platila na Slovensku mimořádná situace, od 16. 3. 2020 vláda vyhlásila nouzový stav pro nemocnice a následně i pro další segmenty ve zdravotnictví. 70 Postupně byla přijata celá řada opatření.

Od 13. 3. 2020 byla zavedena omezení v mezinárodní osobní dopravě. Uzavřely se hraniční přechody s tím, že na území Slovenska se dostanou pouze nákladní motorová vozidla převážející zboží, osoby, které mají na Slovensku trvalý či přechodný pobyt nebo osoby, které prokazatelně dojíždějí na Slovensko za prací z příhraničních obcí. Mezinárodní železniční, autobusová, letecká i lodní doprava byla pozastavena. Osoby vracející se ze zahraničí musely podstoupit povinnou karanténu.71 Na rozdíl od ČR nebyl na Slovensku vyhlášen výslovný zákaz vycestování. Slovenské Ministerstvo zahraničních věcí a evropských záležitostí nicméně na svých stránkách občanům Slovenska doporučilo necestovat do žádné země světa, upozornilo na celosvětově zaváděná restrikční bezpečnostní a zdravotnická opatření související s pandemií nemoci covid-19 a varovalo občany, že pokud do zahraničí přesto vycestují, vystaví se riziku komplikací při návratu.72

Zavřely se všechny školy, školky, univerzity, aquaparky, zábavní podniky, některé další podniky byly omezeny. Od 16. 3. 2020 došlo k zavření všech obchodů a provozoven služeb s výjimkou prodejen potravin, drogerie, lékáren, bank, pošt, trafik a některých dalších vymezených provozů.73 I ty však musely zůstat uzavřeny v neděli, kdy měla rovněž probíhat desinfekce jejich prostor.74 Zakázalo se také konání hromadných akcí sportovního, kulturního, společenského nebo jiného typu.75

V oblasti dopadající obecně na sociální interakce Slovensko mimo jiné zavedlo pro všechny povinnost nosit roušku všude mimo své bydliště, dodržovat dvoumetrové rozestupy v řadě venku i vevnitř, vymezilo určité otevírací hodiny v obchodech jen pro seniory, zrušilo bezplatnou dopravu pro studenty.76

Od 30. 3. 2020 Slovensko povolilo otevření některých dalších obchodů a služeb, jako např. očních optik, leasingových služeb, prodeje a servisu jízdních kol, služeb notářů a advokátů, stavebnictví, zahradnictví, galanterií apod. Slovensko rozšířilo od 8. 4. 2020 do 13. 4. 2020 (období Velikonoc) nouzový stav o omezení svobody pohybu zákazem vycházení. Z tohoto zákazu byly stanoveny výjimky (cesta do práce, obstarávání nezbytných životních potřeb pro sebe či pro druhé, cesta do zdravotnického zařízení, na pohřeb blízké osoby a pobyt v přírodě). Byl významně limitován pohyb přes hranice okresu, kdy sousedskou a dobrovolnickou výpomoc a pobyt v přírodě Slovensko omezilo jen na okres místa pobytu a v případě Košic a Bratislavy na území města pobytu.77

Od 6. 4. 2020 Slovensko nařídilo, aby každý, kdo vstoupí na jeho území, absolvoval karanténu ve státem určených zařízeních. Z tohoto opatření byly stanoveny výjimky, které se následně od 1. 5. 2020 ještě rozšířily na větší okruh osob.78

Slovensko oznámilo, že k uvolnění přijatých opatřeních dojde ve 4 fázích. Upozornilo ale, že dodržení plánovaného harmonogramu závisí na vývoji počtu nakažených osob, při jejich zvyšování by se mohlo uvolňování opatření zastavit nebo zpomalit.79

V 1. fázi od 22. 4. 2020 se otevřely za splnění dalších konkrétních podmínek provozovny a prodejny s prodejní plochou do 300 m^2. Některým provozovnám bylo povoleno otevřít i v neděli. Při splnění dalších podmínek se mohly od tohoto dne otevřít také venkovní trhy a venkovní sportoviště, dále bylo povoleno také poskytování dlouhodobého ubytování (na 10 a více dní). 80 Slovensko spojilo původně plánovanou 2. a 3. fázi uvolňování do jedné a od 6. 5. 2020 umožnilo např. poskytování krátkodobého ubytování, otevření kadeřnictví, služeb v oblasti pedikúry a manikúry, venkovní turistické atrakce, taxi služby, svatby a bohoslužby, obchody a služby v malých nákupních centrech s počtem maloobchodních provozoven menším než 35, veřejné stravování (zahrádky), určité druhy rehabilitačních služeb a masáží, muzea, galerie, knihovny a výstavní síně. Ve 4. fázi od 20. 5. 2020 se k otevření přidala kina, divadla a hromadné akce, s omezeními venkovní i vnitřní sportoviště, obchodní centra kromě dětských koutků, školy a školky. Uvolnila se i opatření ve vztahu k nošení roušek v exteriéru, to nadále nebylo povinné, pokud bylo možné udržet odstup od cizích osob ve vzdálenosti 5 metrů. Od 21. 5. 2020 Slovensko povolilo cestování do osmi zemí (Česka, Polska, Rakouska, Maďarska, Slovinska, Chorvatska, Švýcarska a Německa) na 24 hodin bez nutnosti podstupovat při návratu karanténu nebo testy. 81

1.2
Polsko

V Polsku se objevil první případ nákazy koronavirem SARS-CoV-2 dne 4. 3. 2020.82 Polsko přijalo speciální „zákon o konkrétních řešeních souvisejících s prevencí, protiopatřeními a bojem s covid-19, dalšími nakažlivými chorobami a krizovými situacemi, které způsobují^83“, na základě kterého mohlo postupně přistupovat k jednotlivým opatřením a omezením.

Dne 9. 3. 2020 polský premiér informoval o zavádění zdravotnických kontrol na hraničních přechodech.84 Od 12. 3. 2020 došlo k pozastavení výuky ve školách a školkách.85 Od téhož dne byl rovněž v Polsku vyhlášen stav epidemické hrozby.86 Následovalo omezení provozu nákupních center a galerií, ve kterých zůstaly otevřeny jen obchody s potravinami, drogerie, lékárny a čistírny. Mimo obchodní centra však zůstaly otevřené i všechny ostatní obchody, např. s oblečením či klenotnictví. Restaurace, kavárny a bary se omezily na rozvoz nebo výdej jídla s sebou. Omezení se dotkla také posiloven, bazénů, tanečních a fitness klubů, muzeí, knihoven a kin, které zůstaly zavřeny.87

Od 15. 3. 2020 uzavřelo Polsko hranice pro cizince (mimo předem stanovené výjimky). Polští občané se ze zahraničí mohli do Polska vrátit, takřka všichni však museli podstoupit povinnou domácí karanténu. Polsko také pozastavilo mezinárodní leteckou a železniční dopravu.88

S platností od 20. 3. 2020 byl vyhlášen stav epidemie,89 24. 3. 2020 pak Polsko vyhlásilo omezení pohybu osob. Omezení se nevztahovalo na cesty do práce a zajišťování nezbytných potřeb jako je nákup potravin, léků nebo péče o blízké. Pohybovat se bylo možno v počtu maximálně dvou lidí, s výjimkou rodin. Potkávat se lidé mohli jen s nejbližšími, jiné schůzky, akce a shromažďování byly zakázány. Výjimku představovaly události náboženského charakteru, na lidi, kteří se jich chtěli zúčastnit, se omezení nevztahovala, i tak ale nebylo dovoleno více než 5 účastníků kupříkladu mše či jiného náboženského obřadu.90

Od 1. 4. 2020 Polsko zavedlo další opatření, konkrétně zákaz vycházení osobám mladším 18 let bez doprovodu dospělého a uzavření parků, bulvárů, promenád a pláží. Pozastavena byla činnost kadeřnictví a kosmetických a tetovacích salonů. Byly zavedeny restrikce při vstupu do provozoven obchodů a služeb, a to tak, že v každé provozovně mohl být maximálně počet lidí odpovídající trojnásobku celkového počtu pokladen, přepážek, nebo, v případě tržišť, prodejních míst. Na poště pak pouze dvojnásobku. Dále byly zavřeny hotely a ubytovací služby a byla zpřísněna pravidla pro vymezení osob, na které se vztahuje povinná domácí karanténa. Zakázáno bylo také používání městských kol. Polsko zavedlo dvoumetrovou minimální vzdálenost mezi chodci, a to včetně rodinných příslušníků a blízkých osob (s výjimkou pro rodiče s dětmi do 13 let vyžadujícími péči a osob vyžadujících asistenci). Ve veřejné dopravě, ale i v soukromé, od devíti míst výše, mohlo být najednou pouze tolik lidí, kolik je polovina míst k sezení.91

Polsko naopak zprvu nezavedlo povinnost nosit na veřejnosti roušku či jinou ochranu úst a nosu, k tomuto kroku ale následně přistoupilo od 16. 4. 2020. Od tohoto data bylo povinné nosit roušku ve vozech veřejné dopravy, v autech v případě osob, které nežijí ve společné domácnosti, na silnicích, náměstích, ve veřejných budovách, obchodech, na trzích, v provozovnách služeb a ve společných prostorách bytových domů. Na pracovišti pak pouze v případě kontaktu s klienty či jinými externími osobami. 92

Dne 16. 4. 2020 Polsko představilo čtyřfázový plán rozvolňování opatření. První fáze započala od 20. 4. 2020 s tím, že datum vstupu do dalších etap měl být oznámen až v průběhu času a s přihlédnutím k vývoji situace. První etapa obnášela zejména umožnění rekreačního pohybu – běhu, jízdy na kole, vstupu do parků a lesů, navýšily se počty osob, které mohly najednou nakupovat, dětem a mladistvým ve věku od 13 do 18 let skončil zákaz vycházení bez doprovodu dospělého. Druhá fáze počítala s otevřením obchodů se stavebninami o víkendech, dále s otevřením hotelů, muzeí, knihoven a galerií. Ve třetí fázi se měly otevřít kadeřnictví, kosmetické salony, v režimu významných omezení pak i nákupní centra a restaurační zařízení. Dále měly být v rámci třetí etapy povoleny sportovní akce s účastí do 50 osob, ale jen v otevřeném prostoru a bez publika a zahájená měla být také péče o děti v jeslích, školkách a školách (1.–3. třídy). Ve čtvrté etapě se zamýšlelo otevřít masážní salony a solária, fitness kluby a v novém hygienickém režimu také kina a divadla.93 Dne 24. 4. 2020 Polsko oznámilo prodloužení uzavření škol a předškolních zařízení do 24. 5. 2020.94 Do druhé fáze Polsko vstoupilo 4. 5. 2020, uvolňovalo se více, než se původně plánovalo, k tomuto dni byla totiž otevřená také některá sportovní zařízení,95 ale i rehabilitace, hotely a ubytovací služby, nákupní centra a velké obchody, ovšem s omezeními. Polsko také oznámilo, že od 6. 5. 2020 se otevírají školky a jesle, toto rozhodnutí ovšem mohly modifikovat místní samosprávy.96 Počínaje dnem 18. 5. 2020 se začaly postupně ve fázích do normálního režimu navracet školy,97 od téhož dne se otevřela kadeřnictví, kosmetické salony, restaurace a kavárny.98

1.3
Německo

V Německu byl první případ nákazy potvrzen již 27. 1. 2020. V průběhu února ale dalších případů nijak dramaticky nepřibývalo (na konci tohoto měsíce bylo nakažených celkem 119 osob), což se změnilo v březnu 2020, kdy počty nakažených začaly strmě vzrůstat.99

Německo sice nezavřelo letiště a hraniční přechody, přesto ode dne 16. 3. 2020^100 přistoupilo k omezení přeshraničního cestování osob. To bylo možné pouze, pokud se jednalo o nezbytnou cestu, kupříkladu pracovního charakteru, lékařské ošetření, úmrtí v rodině a podobně. Účel takové cesty bylo třeba doložit vhodnými dokumenty s tím, že konečné rozhodnutí zůstává na pohraniční policii.101

Postupně docházelo k omezování provozu a zavírání škol, kulturních institucí a dalších zařízení, což ale mělo v každé ze spolkových zemí jiný průběh a načasování. Nakonec 22. 3. 2020 byla na celostátní úrovni přijata opatření směřující k omezení sociálních kontaktů. Vláda občany vyzvala, aby omezili kontakt s lidmi, s nimiž nežijí v domácnosti, na nezbytně nutné minimum, aby dodržovali minimální vzdálenost od takových osob nejméně 1,5 m. Trávit čas ve veřejném prostoru mohli pouze sami nebo s jednou osobou, která s nimi nežila v domácnosti, nebo se členy své domácnosti. Podobně jako jinde, i v Německu zůstaly umožněny cesty do práce, nakupování, návštěvy lékaře, nezbytná setkání, schůzky nebo zkoušky, pomoc druhým, individuální sport, cvičení na čerstvém vzduchu a další nezbytné činnosti. Vláda zdůraznila, pod hrozbou sankcemi, nepřijatelnost jakéhokoliv shromažďování skupin lidí za účelem oslav ať již na veřejnosti či v soukromí.

Zavřely se restaurace s výjimkou rozvozů nebo jídla s sebou. Uzavřely se i provozovny se službami, ve kterých dochází k blízkému mezilidskému kontaktu, jako jsou kadeřnictví, kosmetická a tetovací studia, masážní salony a podobně.102

Od 20. 4. 2020 začalo docházet k určitému uvolňování omezení, kdy otevřely obchody s prodejní plochou do 800 m^2, a to za zpřísněných hygienických podmínek a omezení počtu současně nakupujících osob. Nezávisle na velikosti prodejní plochy otevřeli prodejci aut, kol a knih. Od téhož dne Německo otevřelo knihovny, archivy a od 4. 5. 2020 také kadeřnictví. Školy se začaly otevírat od 4. 5. 2020 s tím, že datum mohlo být v některých spolkových zemích i pozdější.103 Od 1. 5. 2020 se otevřela také hřiště, muzea, výstavy, památníky, ZOO a botanické zahrady, za současného dodržování hygienických opatření. Od 3. 5. 2020 se za splnění konkrétních podmínek mohly otevřít všechny obchody bez ohledu na nabízený sortiment a velikost nákupní plochy.104

1.4
Rakousko

V Rakousku se objevila první pozitivní osoba dne 25. 2. 2020^105, tedy téměř o měsíc později než v Německu. Rakousko, s ohledem na vývoj situace v Itálii, zavedlo od 11. 3. 2020 kontroly na hranicích s Itálií, v dalších dnech na hranicích se Švýcarskem, Lichtenštejnskem a následně i s Německem. Do Rakouska mohly vstupovat pouze osoby s lékařským potvrzením o negativním testu na koronavirus SARS-CoV-2, ne starším, než 4 dny. Lidé s bydlištěm v Rakousku pak mohli vstoupit i bez tohoto potvrzení, museli však podstoupit 14denní karanténu.106

Od 16. 3. 2020 Rakousko zavedlo opatření směřující k omezení sociálních kontaktů na minimum. Podobně jako v jiných zemích, i zde zůstala zachována možnost dojíždění do práce, zajišťování základních potřeb každodenního života, pomoc potřebným, sportovní aktivita venku. V práci i na veřejnosti bylo potřeba dodržovat od ostatních odstup o vzdálenosti jednoho metru. Platil kompletní zákaz společenských událostí, nikde se nesmělo zdržovat najednou více než 5 lidí.

Byla vyhlášena karanténa na všechny obce v Tyrolsku a některé další oblasti. Zavřely se restaurace, bary, kavárny a veškeré obchody s výjimkou těch nejzákladnějších, obdobně jako v jiných zemích. Uzavřeny byly i školky, školy a univerzity. Školky a školy mohly pokračovat pouze v hlídání dětí, jejichž rodiče měli urgentní pracovní povinnosti a neměli jinou možnost, jak si hlídání zajistit.107

Dne 6. 4. 2020 Rakousko představilo plán postupného „nastartování“ země, s tím, že se od 14. 4. 2020 otevřely obchody do 400 m^2, stavebniny, zahradnické potřeby a od 1. 5. 2020 všechny ostatní obchody, nákupní centra a kadeřnictví. Ve všech otevírajících se provozech, jakož i v prostředcích MHD, zavedlo Rakousko povinnost nosit roušky.108

Od 15. 5. 2020 se měly otevřít při dodržení hygienických opatření restaurace, od 29. 5. 2020 hotely. Od poloviny května také muzea, knihovny a archivy a od poloviny června letní kina. Co se týče škol, návrat žáků obou stupňů základních škol a nižších ročníků víceletých gymnázií byl naplánován na 18. 5. 2020. Od 3. 6. 2020 pak Rakousko počítalo s výukou zbývajících žáků (starších 14 let). Vyučování pro maturanty začalo, s ohledem na to, že maturity se měly konat od 25. 5. 2020, již 4. 5. 2020 ve velkých prostorách (např. tělocvičnách) pro zajištění dostatečných rozestupů mezi žáky. Na univerzitách pokračovala výuka v digitální formě, avšak s tím, že zkoušky a výzkum měly být umožněny.109

2

Opatření přijatá v některých dalších zemích Evropy

2. 1. Itálie

Itálie byla první evropskou zemí, kde začaly počty nakažených a zemřelých nabývat alarmujících hodnot. Jednalo se o jednu z evropských zemí, které byly pandemií zasaženy nejvážněji a poznamenány největšími ztrátami na lidských životech. První případy výskytu viru byly v Itálii potvrzeny dne 30. 1. 2020 u čínských turistů.110 Téhož dne byly z podnětu ministra zdravotnictví zastaveny lety z Číny i do Číny. Stav nouze (na 6 měsíců) byl vyhlášen den poté, tedy 31. 1. 2020.111

Dne 23. 2. 2020 bylo rozhodnuto o zákazu vstupu a vycestování z oblastí na severu země, které byly výskytem viru zasaženy nejvíce, a o pozastavení demonstrací a dalších událostí. V následujících dnech byla postupně vydávána další opatření, která zavedla mimo jiné zavření škol a povinnost nevycházet z domu kromě nutných případů a utlumení komerčních aktivit, jejichž zachování nebylo nezbytné.112 Od 9. 3. 2020 byla pravidla na celém území sjednocena.113

Dne 22. 3. 2020 bylo přijato opatření platné od následujícího dne, kterým Itálie zakázala všem lidem přesouvat se mimo obec, ve které se nacházejí, a to s výjimkou prokazatelné pracovní potřeby, v případě absolutní naléhavosti nebo ze zdravotních důvodů. Téhož dne bylo přijato další opatření směřující k pozastavení výrobní činnosti, která nemá podstatný nebo strategický charakter. Obchody s potravinami, léky, základními nezbytnostmi i podstatné služby zůstaly v provozu.114

Veškerá opatření se následně prodlužovala, zprvu do 13. 4. 2020 a dále až do 3. 5. 2020.115 Dne 26. 4. 2020 vydal italský předseda vlády dekret k uvolnění některých opatření, pro tzv. „fázi dvě“, a to s účinností od 4. 5. 2020. Mezi nově povolenými činnostmi tak od tohoto data byly např. návštěvy příbuzných žijících ve stejném regionu, opětovně se otevřely parky a veřejné zahrady. Případné dočasné uzavření parků však zůstalo v gesci starostů, kteří se pro něj mohli rozhodnout, pokud by nebylo možné zaručit respektování zákazu shromažďování. V uzavřených prostorách přístupných veřejnosti bylo vyžadováno používání ochrany úst a nosu. Zmíněný dekret také stanovil povinnost zůstat doma všem lidem vykazujícím příznaky respiračního onemocnění a tělesnou teplotou nad 37,5 stupňů. Od 4. 5. 2020 Itálie rovněž umožnila lidem obnovit jejich motoristické a sportovní aktivity nebo pořádat pohřby s maximálním počtem 15 účastníků. Dále byl povolen také odběr jídla z restauračních zařízení s sebou, nad rámec již fungujícího doručování domů. Také se z části obnovila výroba a průmysl, aktivity ve zpracovatelském a stavebním odvětví, a další činnosti související.116

Významná vlna uvolnění přišla od 18. 5. 2020, kdy se umožnil neomezený pohyb v rámci regionů, cestovat mimo region ovšem mělo být až do 3. 6. 2020 možné jen ze zdravotních, pracovních nebo naléhavých důvodů. Otevřely maloobchodní prodejny s oblečením, obuví, kadeřnictví, kosmetické salony, restaurační zařízení, bary a koupaliště. Dále byly obnoveny náboženské obřady. Italský předseda vlády avizoval, že od 25. 5. 2020 se otevřou bazény, tělocvičny a sportovní centra a od 15. 6. 2020 také kina a divadla.117

Stran cestování do země platilo, že kdokoliv, kdo do země přijížděl, musel podstoupit 14denní karanténu, podle opatření přijatého dne 28. 3. 2020 byl povinen deklarovat účel své cesty, adresu, na níž bude izolován, označit vozidlo, které použije a poskytnout své telefonní číslo, na němž bude dostupný.118

2. 2. Švédsko

Koncem ledna 2020 byl ve Švédsku zaznamenán první případ nákazy, a to u ženy, která přiletěla dne 24. 1. 2020 z čínského Wu-chanu.119 Šíření viru se napoprvé podařilo zamezit, neboť druhý případ byl zaznamenán až dne 26. 2. 2020.120

Od většiny evropských zemí se Švédsko odlišovalo svými výrazně méně restriktivními reakcemi na pandemii onemocnění covid-19. Švédská „Agentura pro veřejné zdraví“ doporučila lidem se symptomy onemocnění covid-19, aby omezili riziko šíření viru tím, že se vyhnou sociálnímu kontaktu. Sociální kontakt nebyl doporučován ani lidem nad 70 let věku, neboť věk je jedním z rizikových faktorů. Lidem se doporučovalo zůstat doma, pociťují-li některé z příznaků onemocnění, nenavštěvovat starší lidi, důkladné a časté mytí rukou, vyhýbání se účasti na večírcích a jiných společenských událostech, na veřejných místech si udržovat odstup od ostatních lidí, necestovat v dopravních špičkách a omezit cesty, které nejsou nezbytné. Zaměstnavatelům se doporučilo zvážit práci pro své zaměstnance z domova. Uvedené bylo však v rovině doporučení, nikoliv zákazů či příkazů. Za jediná restriktivní opatření tak bylo možno považovat zákaz návštěv domovů pro seniory a zákaz veřejných shromáždění a akcí s více než 50 účastníky. Policie byla oprávněna akce nad 50 účastníků rozpustit, přičemž organizátoři takových akcí by se vystavili riziku pokuty nebo trestu odnětí svobody v délce trvání až 6 měsíců. 121 Kromě toho Švédsko zavedlo určitá omezení na hranicích, kdy od 19. 3. 2020 vláda dočasně zakázala vstup do Švédska cizincům ze všech zemí mimo EU, Spojené království, Norsko, Island, Lichtenštejnsko a Švýcarsko. Zákaz byl nejprve vyhlášen na 30 dní, v polovině dubna 2020 jej vláda prodloužila do 15. 5. 2020^122 a následně jej opět prodloužila do 15. 6. 2020.123

Restaurace, bary a kavárny musely s účinností od 25. 3. 2020 přijmout určitá opatření k zamezení šíření nového typu koronaviru, nechtěly-li se vystavit riziku, že bude jejich provoz ze strany úřadů uzavřen. Mezi tato opatření patřilo zamezení davů a front ve svých zařízeních, kdy návštěvníci měli zejména sedět za stoly, a ne se v rámci prostoru restauračních zařízení shlukovat.124

3

Další informace k přijatým opatřením v Evropě

Následujícím obrázkem lze přehledně shrnout stav konkrétních restrikcí v jednotlivých zemích Evropy. Červená barva znamená „uzavření/zákaz“, žlutá „omezení“, zelená symbolizuje „otevření/dovolení“ a bílá znamená, že vybranou oblast nelze v dané zemi hodnotit (typicky námořní doprava pro vnitrostátní země). Jednotlivé symboly dopravních prostředků pak představují opatření přijatá na hranicích (pro leteckou, pozemní a námořní dopravu), další symboly znázorňují opatření týkající se škol (symbol knihy), shromažďování na veřejnosti (symbol dvojice lidí) a izolace země (symbol zámku). Tmavě jsou označeny země, které vyhlásily nějakou formu krizového stavu a světle naopak země, které tak k uvedenému dni neučinily. Na prvním obrázku je stav ke dni 27. 3. 2020.125

Druhý obrázek zachycuje stav ke dni 6. 5. 2020,126 oproti prvnímu obrázku přibyly 2 nové sledované kategorie – zákaz vycházení (symbol domku) a nikoliv nezbytné obchody a služby (symbol nůžek a hřebenu). Dále přibyl i zeleně vyznačený předpoklad uvolnění.

Část třetí

Jaká opatření proti šíření koronaviru přijala Česká republika?

Největší nebezpečí koronaviru lze spatřovat v jeho rychlém a nenápadném šíření. Při masivním nárustu počtu případů vyžadujících intenzivní zdravotní péči může dojít k přehlcení zdravotnických systémů, které pak nebudou schopny zdravotní péči poskytovat, a to nejen osobám trpícím nemocí covid-19, ale i dalším osobám vyžadujícím ji z jiných důvodů. Nejdůležitější jsou proto opatření zajišťující sociální distancování a izolační a karanténní opatření, která mají za cíl šíření viru co nejvíce zpomalit a získat tím čas na jeho zvládnutí.127

ČR se pomocí prvních opatření pokoušela zamezit zavlečení koronaviru na své území. Tato snaha nebyla úspěšná. V rámci dalších opatření se tudíž ČR pokoušela zamezit masivnímu nárustu počtu nových případů nákazy.

K uvedenému bylo nejdříve využito institutů dle § 68 a § 69 zák. o ochraně veř. zdraví (tedy opatření před zavlečením infekčních onemocnění ze zahraničí a mimořádných opatření při epidemii a nebezpečí jejího vzniku). Dne 12. 3. 2020 došlo k vyhlášení nouzového stavu (který byl pak na základě souhlasu Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR prodloužen do 30. 4. 2020 a následně pak do 17. 5. 2020). Od daného dne byla část opatření vydávána podle krizového zákona a část nadále podle § 68 a § 69 zák. o ochraně veř. zdraví.

Jelikož však v usnesení o vyhlášení nouzového stavu nebyla jasně vymezena práva a svobody, které se daným usnesením omezují, rozpoutala se debata, zda dané usnesení není nulitní. A tudíž, zda nejsou nulitní i navazující krizová opatření vydaná podle krizového zákona. Ústavní soud však dospěl v usnesení ze dne 22. 4. 2020, sp. zn. Pl. ÚS 8/20, k závěru, že postup, kdy nejprve dojde k vydání samostatného rozhodnutí o vyhlášení nouzového stavu a až následně ke stanovení konkrétních krizových opatření implicitně omezujících základní práva a ukládajících povinnosti není protiústavní.

U opatření vydaných podle krizového zákona byla navíc vedena i diskuse o absenci jejich odůvodnění. U mnoha z nich se vedla i debata ohledně jejich (ne)přiměřenosti. Skupina senátorů se rozhodla podat návrh na zrušení usnesení vlády omezujícího vycestování z ČR k Ústavnímu soudu (od uvedeného bylo upuštěno po zrušení zákazu vycestování z ČR). Kvůli usnesení upravujícímu zasedání zastupitelstev územních samosprávných celků se na Ústavní soud obrátila i Městská část Prahy 7.

K Ústavnímu soudu bylo podáno několik stížností i občany, např. proti samotnému usnesení vlády o vyhlášení nouzového stavu, proti usnesení upravující zasedání zastupitelstev územních samosprávných celků, proti usnesení upravujícímu volný pohyb osob na území ČR či proti usnesení zakazujícímu vycestování z ČR. V době vydání knihy nebyla ani jedna z podaných ústavních stížností úspěšná.

Avšak usnesení nařizující odložení doplňujících voleb do Senátu bylo označeno Nejvyšším správním soudem za nicotné.

Ode dne 23. 3. 2020 byla navíc část opatření, která až do té doby vycházela z krizového zákona, vydaná opět coby mimořádná opatření Ministerstva zdravotnictví podle § 69 zák. o ochraně veř. zdraví. Tento krok se setkal s rozsáhlou kritikou, protože byl považován za snahu vlády vyhnout se povinnosti poskytnout adresátům těchto opatření náhradu škody vzniklé v souvislosti s jejich aplikací.

Ministryně financí, Alena Schillerová, tuto změnu odůvodnila následujícím způsobem: „My jsme to učinili právě proto, že se objevovaly různé spekulace, a vždycky v každé takovéto krizové době, já si to pamatuju z doby povodní, máte vedle těch slušných lidí, kterých je zaplaťpánbůh většina, máte černé pasažéry. A vůči těm se samozřejmě stát vymezí, to znamená, že my jsme chtěli zamezit těm nejednoznačným výkladům, proto je to podle zdravotnického zákona, tak je to v pořádku. Ale výklad, i co se týče krizového zákona, byl stejný.“128

Daný krok se však setkal i s hlasitou kritikou. Například Eliška Wagnerová k tomu uvedla: „Vláda by měla postupovat vládními nařízeními podle krizového zákona, protože toto je krize, je to vážné ohrožení celé republiky, a ne to hodit na ministra zdravotnictví, aby nám všem od Šumavy k Tatrám přikazoval: zavřete obchody.“129

Zákon o ochraně veřejného zdraví totiž explicitně neuvádí možnost omezení základních práv a svobod. Je tedy nutné hledat zákonnou výjimku umožňující takové omezení přímo v jednotlivých ustanoveních zákona týkajících se konkrétních opatření, a to vždy s přihlédnutím ke znění každého konkrétního ustanovení. To však může být problematické, např. „[…] opatření zavádějící omezení svobody pohybu a pobytu byla dle mimořádného opatření Ministerstva zdravotnictví č.j. 12745/2020-1/MIN/KAM přijata dle ustanovení § 69 odst. 1 písm. i) ZOVZ, který mezi mimořádná opatření řadí ,zákaz nebo nařízení další určité činnosti k likvidaci epidemie nebo nebezpečí jejího vzniku´. Tímto se omezení pohybu a pobytu stalo zákazem nebo nařízením další určité činnosti k likvidaci epidemie, a svoboda pohybu a pobytu se tak nepřímo stala určitou činností, jejíž zákaz je tímto označen za nezbytný k zamezení šíření nemoci. Nejen že tímto počinem došlo k dosti extenzivnímu výkladu § 69 odst. 1 písm. i) ZOVZ, ale Ministerstvo zdravotnictví tím de facto vyložilo zákon ve smyslu legislativní výjimky z rozsahu působnosti základních práv a svobod, a to v ustanovení, které dle mého názoru není takovému výkladu přiléhavé [např. § 69 odst. 1 písm. b) obsahuje jasné vymezení možnosti omezení základních práv a svobod vůči osobám suspektivním, resp. nakaženým, písm. i) daného ustanovení však žádnou jasnou zákonnou výjimku z působnosti základních práv a svobod neuvažuje].“130

Rozsudkem Městského soudu v Praze ze dne 23. 4. 2020, sp. zn. 14 A 41/2020, byla ke dni 27. 4. 2020 zrušena mimořádná opatření Ministerstva zdravotnictví ze dne 17. 4. 2020, č. j. MZDR 16193/2020-2/MIN/KAN, ze dne 15. 4. 2020, č. j. MZDR 16195/2020-1/MIN/KAN, ze dne 26. 3. 2020, č. j. MZDR 13361/2020-1/MIN/KAN a ze dne 23. 3. 2020, č. j. MZDR 12745/2020-1/MIN/KAN. Jednalo se o opatření, která upravovala maloobchodní prodej a prodej služeb a pohyb osob na území ČR. Soud opatření zrušil z důvodu, že měla být vydána podle krizového zákona.

1

Obecně k opatřením podle zák. o ochraně veř. zdraví

1.1
Opatření před zavlečením infekčních onemocnění ze zahraničí (§ 68 zák. o ochraně veř. zdraví)

Ministerstvo zdravotnictví je podle § 80 odst. 1 písm. g) zák. o ochraně veř. zdraví příslušné stanovit postupem podle § 68 zák. o ochraně veř. zdraví ochranná opatření k zabránění zavlečení vysoce nakažlivých onemocnění na území ČR. K jejich stanovení a k jejich ukončení je příslušné vždy pouze Ministerstvo zdravotnictví.131 Přijatá opatření zveřejňuje místně příslušná krajská hygienická stanice na hraničním přechodu (vždy nejméně trojjazyčně, a to v českém jazyce, jazyce státu, z jehož území je státní hranice překračována, a v anglickém jazyce).

Výše uvedenou pravomoc má ministerstvo s účinností od 1. 12. 2015. Tato právní úprava je výsledkem implementace Mezinárodních zdravotnických předpisů WHO.132

§ 68 zák. o ochraně veř. zdraví:

(1) Ochranná opatření před zavlečením vysoce nakažlivých infekčních onemocnění ze zahraničí stanoví a o jejich ukončení rozhodne Ministerstvo zdravotnictví. Osoba, která má ve vlastnictví, správě nebo užívání prostory, zařízení nebo pozemky, na nichž mají být ochranná opatření prováděna, je povinna v nezbytném rozsahu poskytnout příslušnému orgánu ochrany veřejného zdraví součinnost při organizování a provádění ochranných opatření. O druhu a způsobu provedení protiepidemického opatření, kterému se podrobí fyzická osoba, rozhodne a poskytovatele zdravotních služeb, který je provede, rozhodnutím stanoví místně příslušný orgán ochrany veřejného zdraví. Místní příslušnost orgánu ochrany veřejného zdraví se řídí místem, kde se fyzická osoba v době zjištění rozhodných skutečností zdržuje.

(2) Fyzické osoby jsou povinny předložit na výzvu příslušného orgánu potvrzení o očkování nebo stanovené profylaxi. Stanovení, na jakou nemoc mohou orgány vyžadovat potvrzení o očkování nebo profylaxi, je součástí ochranného opatření nařízeného podle odstavce 1 věty první.

(3) Ochranná opatření podle odstavce 1 věty první a jejich ukončení zveřejní na hraničním přechodu krajská hygienická stanice, v jejímž správním obvodu se hraniční přechod nachází. Zveřejnění ochranného opatření na hraničním přechodu je nejméně trojjazyčné, a to v českém jazyce, jazyce státu, z jehož území je státní hranice překračována, a v anglickém jazyce.

Ustanovení § 68 zák. o ochraně veř. zdraví tedy upravuje možnost uložit povinnosti osobám odlišným od státu, pokud použití jejich prostor bude nezbytné. Typickým příkladem může být např. „[…] povinnost vlastníka nebo provozovatele letiště učinit organizační opatření k oddělení z infekčního onemocnění podezřelých osob od osob, které známky infekčního onemocnění nejeví či povinnost vlastníka nebo provozovatele nádraží poskytnout prostor pro umístění informačních materiálů vztahujícím se k vyhlášeným ochranným opatřením.“133

V souvislosti s bojem proti šíření koronaviru bylo v ČR nejdříve (na přelomu ledna a února 2020 a na začátku března 2020) využito ochranných opatření podle § 68 zák. o ochraně veř. zdraví. Cílem prvních opatření bylo zamezit zavlečení koronaviru do ČR. Ministerstvo zdravotnictví využilo oprávnění dle § 68 zák. o ochraně veř. zdraví k tomu, aby vydalo několik opatření, kterými zavedlo informační povinnost posádkám letů vůči cestujícím a dále jimi zakázalo přímé lety z Číny, severní Itálie a Jižní Koreje (viz níže).

1.2
Mimořádná opatření při epidemii a nebezpečí jejího vzniku (§ 69 zák. o ochraně veř. zdraví)

Ministerstvo zdravotnictví je podle § 80 odst. 1 písm. h) zák. o ochraně veř. zdraví příslušné nařizovat mimořádná opatření při epidemii a nebezpečí jejího vzniku, pokud mají být provedena celostátně nebo na území několika krajů. Tuto pravomoc mají dle § 82 odst. 2 písm. m) zák. o ochraně veř. zdraví, ovšem toliko pro své správní obvody, i krajské hygienické stanice (resp. Hygienická stanice hlavního města Prahy).

Ustanovení § 69 zák. o ochraně veř. zdraví vymezuje přehled mimořádných opatření, která je oprávněn nařídit příslušný orgán ochrany veřejného zdraví^134 při vzniklé epidemii nebo při nebezpečí jejího vzniku.135 Při stanovení opatření musí být dodržena zásada nezbytnosti, přiměřenosti a subsidiarity přijatého opatření.136

Vždy je tudíž potřeba „[…] volit méně omezující opatření, pokud ještě stále vede ke sledovanému cíli a dát mu přednost před opatřením omezujícím více. Rovněž je nezbytné řádné odůvodnění přijatých mimořádných opatření nejen důvody epidemiologickými, ale v souvislosti s jejich nezbytností vzhledem ke stanovenému cíli.“137

§ 69 zák. o ochraně veř. zdraví:138

(1) Mimořádnými opatřeními při epidemii nebo nebezpečí jejího vzniku jsou

a) zákaz nebo omezení výroby, úpravy, úschovy, dopravy, dovozu, vývozu, prodeje a jiného nakládání s potravinami a dalšími výrobky, kterými může být šířeno infekční onemocnění, popřípadě příkaz k jejich zničení,

b) zákaz nebo omezení styku skupin fyzických osob podezřelých z nákazy s ostatními fyzickými osobami, zejména omezení cestování z některých oblastí a omezení dopravy mezi některými oblastmi, zákaz nebo omezení slavností, divadelních a filmových představení, sportovních a jiných shromáždění a trhů, uzavření zdravotnických zařízení jednodenní nebo lůžkové péče, zařízení sociálních služeb, škol, školských zařízení, zotavovacích akcí, jakož i ubytovacích podniků a provozoven stravovacích služeb nebo omezení jejich provozu,

c) zákaz nebo omezení výroby, úpravy, dopravy a jiného nakládání s pitnou vodou a vodami užívanými k účelům podle § 6a a 6d, zákaz používání vod ze studní, pramenů, vodních nádrží, rybníků, potoků a řek,

d) příkaz k vyčlenění lůžek ve zdravotnických zařízeních,

e) příkaz k provedení ohniskové dezinfekce, dezinsekce a deratizace na celém zasaženém území; ohniskovou dezinfekci, dezinsekci a deratizaci provede zdravotní ústav (§ 86 odst. 1), stanoví-li tak rozhodnutím příslušný orgán ochrany veřejného zdraví; v takovém případě jsou fyzické osoby, podnikající fyzické osoby a právnické osoby povinny vytvořit podmínky pro provedení ohniskové dezinfekce, dezinsekce nebo deratizace stanovené rozhodnutím příslušného orgánu ochrany veřejného zdraví a strpět provedení ohniskové dezinfekce, dezinsekce nebo deratizace v termínu stanoveném tímto rozhodnutím; náklady na tuto ohniskovou dezinfekci, dezinsekci a deratizaci provedenou zdravotním ústavem jsou hrazeny ze státního rozpočtu,

f) příkaz k varovnému označení objektů, v nichž došlo k infekčnímu onemocnění, a text tohoto označení,

g) mimořádné očkování a preventivní podání jiných léčiv (profylaxe),

h) příkaz k vyčlenění objektu v majetku státu, kraje nebo obce k izolaci fyzických osob nebo jejich karanténě,

i) zákaz nebo nařízení další určité činnosti k likvidaci epidemie nebo nebezpečí jejího vzniku.

(2) Mimořádná opatření podle odstavce 1 nařídí v nezbytně nutném rozsahu a rozhodne o jejich ukončení příslušný orgán ochrany veřejného zdraví. Pokud je to nezbytné k realizaci opatření na ochranu veřejného zdraví, vyžádá si poskytovatel zdravotních služeb nebo orgán ochrany veřejného zdraví součinnost Policie České republiky. Místní příslušnost orgánu ochrany veřejného zdraví se řídí místem výskytu infekčního onemocnění. Odvolání proti rozhodnutí příslušného orgánu ochrany veřejného zdraví nemá odkladný účinek. Osoby jsou povinny se mimořádnému opatření podřídit.

Po prvních vlnách ochranných opatření dle § 68 zák. o ochraně veř. zdraví byl v ČR v souvislosti s bojem proti šíření koronaviru využit i § 69 zák. o ochraně veř. zdraví. Cílem těchto opatření bylo zamezit masivnímu nárustu počtu nových případů. Od počátku března 2020 začalo Ministerstvo zdravotnictví vydávat mimořádná opatření dle § 69 zák. o ochraně veř. zdraví, kterými např. uložilo pořadatelům hromadných akcí s předpokládanou účastí nad 5 000 osob denně oznamovací povinnost, zakázalo vývoz přípravků osobní hygieny z ČR, nařídilo karanténu určitých osob, zakázalo návštěvy ve zdravotnických zařízeních s lůžkovou péčí, zakázalo konání akcí s účastí přesahující ve stejný čas 100 osob či uzavřelo základní, střední a vysoké školy.

I v průběhu nouzového stavu (od 12. 3. 2020), kdy byla vládou vydávána krizová opatření podle krizového zákona, byla Ministerstvem zdravotnictví i nadále vydávána nová mimořádná opatření podle § 69 zák. o ochraně veř. zdraví, tedy nejen taková opatření, která by měnila nebo rušila opatření vydaná do vyhlášení nouzového stavu, ale i opatření týkající se otázek, kterým do té doby nebyla věnována pozornost.

Těmito opatřeními došlo např. k úpravě organizace a provádění karantény u zdravotnických pracovníků, ke stanovení pravidel pro předepisování léčivého přípravku Plaquenil, úpravě provádění záznamů v ISIN či vyplňování žádanek pro laboratorní vyšetření, zákazu příjmu nových pacientů za účelem lázeňské léčebně rehabilitační péče ale např. i k uložení informační povinnosti operátorům veřejných mobilních komunikačních sítí a bankám či vymezení nákupní doby pro seniory.

Jednou z námitek, která byla vznášena vůči mimořádným opatřením Ministerstva zdravotnictví vydaným dle § 69 zák. o ochraně veř. zdraví, byla nedostatečná odůvodnění opatření.139 S uvedenou kritikou se autoři publikace ztotožňují. Odůvodnění většiny opatření bylo vágní a nevysvětlovalo, proč právě konkrétní zvolené opatření je nejvhodnější pro řešení nastalé situace (např. proč byla uložena oznamovací povinnost pořadatelům hromadných akcí s předpokládanou účastí nad 5 000 osob denně, a nikoliv např. 4 000 nebo 6 000 osob denně, nebo proč byly v první vlně zakázány akce přesahující ve stejný čas 100 osob, a nikoliv např. 200 osob nebo 50 osob).

Občanská platforma Rekonstrukce státu požadovala po vládě, aby opatření obsahovala dostatečné odůvodnění s následujícími parametry:

- potřebnost (konkrétní důvody pro použití daného opatření),

- nezbytnost a přiměřenost (posouzení, zda byla základní práva omezena jen v míře, která je nezbytná a přiměřená a není možné využít šetrnějšího prostředku k dosažení sledovaného cíle),

- ústavní pořádek (argumentace k souladnosti daného opatření s ústavním pořádkem),

- provázanost opatření s krizovým plánem.140

K otázce odůvodnění mimořádných opatření vydaných podle zák. o ochraně veř. zdraví se vyjádřil i Městský soud v Praze v rozsudku ze dne 7. 5. 2020, sp. zn. 10 A 35/2020: „Požadavek na odůvodnění mimořádného opatření ministerstva tedy nemůže vyplývat ze správního řádu, který nelze použít, a nevyplývá ani ze zákona o ochraně veřejného zdraví. Je však třeba na základě § 178 odst. 1 správního řádu aplikovat základní zásadu činnosti správních orgánů kodifikovanou v § 2 odst. 2 správního řádu, dle níž správní orgán uplatňuje svou pravomoc pouze k těm účelům, k nimž mu byla zákonem nebo na základě zákona svěřena. Aby bylo dodržení této zásady přezkoumatelné, musí ministerstvo v mimořádném opatření uvést důvody jeho vydání. Na mimořádná opatření vydaná v době epidemie jistě nelze mít přepjatě formalistické požadavky, a v závislosti na okolnostech tedy může postačovat i odůvodnění relativně stručné. Na druhé straně je však třeba zdůraznit, že by ministerstvo vždy mělo svá opatření odůvodnit v co nejkonkrétnější možné míře, tak aby veřejnosti bylo zřejmé, z jakých důvodů dochází k omezování práv. Obecně přitom platí, že s postupujícím časem od začátku epidemie lze předpokládat vyšší informovanost ministerstva o hrozících rizicích i o něco nižší potřebu rychlých reakcí, a proto by měla být mimořádná opatření odůvodňována podrobněji.“

Mimořádným opatřením ministerstva, a následně i opatřením vlády vydaným podle krizového zákona, byla vyčítána i jistá nekoncepčnost. Stanislav Balík se k tomu vyjádřil následovně: „Když postupujeme netrpělivě krok za krokem jen podle toho, co koho zrovna napadne, a za nějaký čas to zase měníme, zbytečně vzniká nejistota.“141 I s uvedenou kritikou se autoři ztotožňují.

Problematické bylo i nekoncepční zpřístupňování opatření vyhlášených ministerstvem (a později i vládou), kdy pro mnohé osoby mohlo být problematické dohledat aktuálně platná znění opatření. K této otázce se vyjádřil i David Uhlíř: „Osobně si myslím, že kromě tiskových konferencí by všechna obecně závazná rozhodnutí měla být široce zveřejněna v tisku a na internetových stránkách médií. Provolání typu ,Mým národům´ má viset na každém rohu.“142

U některých opatření byla diskutována i jejich přiměřenost, případně načasování jejich vydání či zpřísnění.

Proti mnoha z vydaných mimořádných opatření byly podány i ústavní stížnosti. Soud se jimi zabýval v usneseních Pl. ÚS 12/20, Pl. ÚS 13/20, Pl. ÚS 16/20, Pl. ÚS 8/20, Pl. ÚS 11/20.

V usnesení ze dne 22. 4. 2020, sp. zn. Pl. ÚS 8/20, se však soud napadenými mimořádnými opatřeními nezabýval věcně, jelikož k projednání opatření ze dne 30. 3. 2020, č. j. MZDR 12745/2020-4/MIN/KAN, a ze dne 6. 4. 2020, č. j. MZDR 15190/2020-4/MIN/KAN, nebyl příslušný, jelikož uvedená mimořádná opatření Ministerstva zdravotnictví byla zrušena, a ústavní stížnost proti opatření ze dne 23. 3. 2020 č. j. MZDR 12745/2020-1/MIN/KAN byla nepřípustná, neboť stěžovatelka nevyčerpala všechny procesní prostředky, které jí zákon k ochraně jejího práva poskytuje, a její návrh zároveň svým významem nepřesahoval podstatně vlastní zájmy stěžovatelky.

Usnesením ze dne 5. 5. 2020, sp. zn. Pl. ÚS 12/20, soud odmítl ústavní stížnost stěžovatelek jako návrh, k jehož projednání není příslušný. Napadené opatření obecné povahy (mimořádné opatření Ministerstva zdravotnictví z 10. 3. 2020, č. j. MZDR 10676/2020-1/MIN/KAN) totiž bylo ještě před doručením ústavní stížnosti soudu zrušeno a pozbylo tak platnosti.

Usnesením ze dne 5. 5. 2020, sp. zn. Pl. ÚS 13/20, soud odmítl ústavní stížnost, a to v části směřující proti napadeným aktům Ministerstva zdravotnictví, které nebyly zrušeny (mimořádné opatření Ministerstva zdravotnictví z 23. 3 2020 č. j. MZDR 12745/2020-3/MIN/KAN a z 30. 3. 2020 č. j. MZDR 12745/2020-5/MIN/KAN) jako návrh nepřípustný, v části směřující proti napadeným aktům Ministerstva zdravotnictví, které byly zrušeny Městským soudem v Praze (mimořádné opatření Ministerstva zdravotnictví z 23. 3. 2020 č. j. MZDR 12745/2020-1/MIN/KAN) či pozdějšími mimořádnými opatřeními (mimořádné opatření Ministerstva zdravotnictví z 23. 3. 2020 č. j. MZDR 12746/2020-1/MIN/KAN, z 30. 3. 2020 č. j. MZDR 12745/2020-4/MIN/KAN, a z 30. 3. 2020 č. j. MZDR 13361/2020-2/MIN/KAN) pro svou nepříslušnost.

Usnesením ze dne 12. 5. 2020, sp. zn. Pl. ÚS 11/20, pak Ústavní soud odmítl stížnost proti mimořádnému opatření Ministerstva zdravotnictví ze dne 30. 3. 2020, č. j. MZDR 13894/2020-1/MIN/KAN, které upravovalo povinnost používání ochranných prostředků dýchacích cest, jako návrh, k jehož projednání není Ústavní soud příslušný.

Ke dni vydání knihy nebylo o stížnosti vedené pod sp. zn. Pl. ÚS 16/20 rozhodnuto.

Rozsudkem Městského soudu v Praze ze dne 23. 4. 2020, sp. zn. 14 A 41/2020, byla ke dni 27. 4. 2020 zrušena mimořádná opatření Ministerstva zdravotnictví ze dne 17. 4. 2020, č. j. MZDR 16193/2020-2/MIN/KAN, ze dne 15. 4. 2020, č. j. MZDR 16195/2020-1/MIN/KAN, ze dne 26. 3. 2020, č. j. MZDR 13361/2020-1/MIN/KAN a ze dne 23. 3. 2020, č. j. MZDR 12745/2020-1/MIN/KAN. Jednalo se o opatření, která upravovala maloobchodní prodej a prodej služeb a pohyb osob na území ČR. Soud opatření zrušil z důvodu, že měl být vydána podle krizového zákona.

1.3
Forma opatření vydaných podle § 68 a § 69 zák. o ochraně veř. zdraví

Forma, v níž jsou Ministerstvem zdravotnictví či krajskými hygienickými stanicemi opatření podle § 68 nebo § 69 zák. o ochraně veř. zdraví vydávána, plyne z § 94a zák. o ochraně veř. zdraví, jenž v odstavci 2 stanoví, že opatření na úseku předcházení vzniku a šíření infekčních onemocnění vydá příslušný orgán ochrany veřejného zdraví jako opatření obecné povahy.143

§ 94a odst. 2 zák. o ochraně veř. zdraví:

Opatření na úseku řízení jakosti vod ke koupání pode § 82a odst. 1 písm. b) a c) a opatření orgánu ochrany veřejného zdraví podle § 82a písm. d) a na úseku předcházení vzniku a šíření infekčních onemocnění, ochrany veřejného zdraví před nebezpečnými a z nebezpečnosti podezřelými výrobky a vodami podle § 80 odst. 1 písm. g), h), p), y), § 80 odst. 5, 6, 7 a § 82 odst. 2 písm. l), m), p), která se týkají obecně vymezeného okruhu adresátů, a stanovení dalších infekčních onemocnění podle § 80 odst. 1 písm. j), vydá příslušný orgán ochrany veřejného zdraví jako opatření obecné povahy. Opatření obecné povahy se vydává bez řízení o návrhu opatření obecné povahy. Toto opatření obecné povahy nabývá účinnosti dnem vyvěšení na úřední desce orgánu ochrany veřejného zdraví, který opatření vydal, a vyvěšuje se na dobu nejméně 15 dnů. Jde-li o opatření obecné povahy Ministerstva zdravotnictví, zašle je Ministerstvo zdravotnictví též krajským hygienickým stanicím, které jsou povinny jej bezodkladně vyvěsit na svých úředních deskách na dobu nejméně 15 dnů.

Jedná se tedy o opatření obecné povahy;144 stručně řečeno o tzv. smíšený právní akt stojící na pomezí normativního (abstraktního) právního aktu a individuálního (konkrétního) právního aktu, a to s konkrétně určeným předmětem (vztahujícím se k určité konkrétní situaci) a s obecně vymezeným okruhem adresátů.145

Shora uvedený závěr ostatně potvrzuje dvojice nedávných rozhodnutí, a sice rozsudek Městského soudu v Praze ze dne 23. 4. 2020, sp. zn. 14 A 41/2020, a usnesení Ústavního soudu ze dne 22. 4. 2020, sp. zn. Pl. ÚS 8/20.146

Z odůvodnění rozsudku Městského soudu v Praze ze dne 23. 4. 2020, sp. zn. 14 A 41/2020:

„Z uvedené citace právního předpisu vyplývá, že zákonodárce pevně stanovil, že mimořádná opatření Ministerstva zdravotnictví dle § 69 zákona o ochraně veřejného zdraví mají být vydávána ve formě opatření obecné povahy. Jestliže přitom zákon výslovně některý právní akt označuje za opatření obecné povahy, nepřísluší soudu dále hodnotit, zdali je vydávaný akt též opatřením obecné povahy z materiálního hlediska. Úvaha, zdali se jedná materiálně o opatření obecné povahy, je na místě pouze tehdy, kdy určitý právní akt není ze zákona 23 14 A 41/2020 označen za opatření obecné povahy, nýbrž takto je formálně označen až správním orgánem v rámci jeho rozhodovací činnosti, případně kdy určitý akt vůbec není za opatření obecné povahy označen, avšak z jeho materiálního pojetí vyplývá, že opatřením obecné povahy je.“

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Covid-19: Přijatá opatření a náhrada újmy.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.