Vzor citace: Mgr. Adéla Pecková, prof. JUDr. Martin Boháček, CSc. Vybrané otázky právní ochrany průmyslového vlastnictví v SRN. Praha: Metropolitan University Prague Press, Wolters Kluwer ČR, a. s., 2018, 104 s.

KATALOGIZACE V KNIZE – NÁRODNÍ KNIHOVNA ČR

Pecková, Adéla

Vybrané otázky právní ochrany průmyslového vlastnictví v SRN / Adéla Pecková, Martin Boháček. – Vydání první. – Praha : Metropolitan University Prague Press : Wolters Kluwer, 2018. – 104 stran

České a anglické resumé

Obsahuje bibliografii a rejstřík

ISBN 978-80-87956-94-6 (Metropolitan University Prague Press ; brožováno). –
ISBN 978-80-7598-460-9 (Wolters Kluwer ; brožováno)

* 347.77 * (430) * (048.8)

– ochrana průmyslového vlastnictví – Německo

– právo průmyslového vlastnictví – Německo

– monografie

347.7 – Obchodní právo. Finanční právo. Právo průmyslového vlastnictví. Patentové právo.
Autorské právo [16]

© Mgr. Adéla Pecková, prof. JUDr. Martin Boháček, CSc., 2018

Tato monografie vznikla v rámci řešení úkolu grantu IGS MUP E09-53, Ochrana technických řešení
a práv na označení v mimoevropských zemích.

Vydáno v rámci koedičního projektu Metropolitan University Prague Press, Prokopova 100/16,
100 31 Praha 10 a nakladatelství Wolters Kluwer ČR, a. s., U Nákladového nádraží 10, 130 00 Praha 3.

Kniha byla vydána v rámci projektu Interního grantového systému MUP „Ochrana technických řešení
a práv na označení v mimoevropských zemích“ financovaného z podpory MŠMT na specifický
vysokoškolský výzkum v letech 2017–2018“.

Vydání první, stran 104

Sazba: Cadis Praha

Tisk: Sowa Sp. z o. o., ul. Raszyńska 13, 05-500 Piaseczno, Poland

www.mup-press.cz; www.wkcr.cz

Obsah této publikace najdete také v systému ASPI.

E-kniha je dostupná na www.wolterskluwer.cz/obchod

ISBN 978-80-7598-460-9 brož. (Wolters Kluwer ČR, a. s.)

ISBN 978-80-7598-459-3 e-pub (Wolters Kluwer ČR, a. s.)

ISBN 978-80-87956-94-6 (Metropolitan University Prague Press)

Obsah

Seznam zkratek V

Úvod VII

1 Přehled práva průmyslového vlastnictví v SRN 1

2 Aspekty kontinentálního právního systému z pohledu SRN 4

3 Vývoj práva průmyslového vlastnictví na území SRN 8

3.1 Vývoj práva průmyslového vlastnictví
na území Německa v 19. století 8

3.1.1 První patentový zákon na území Německa 9

3.2 Přístup Německa k Pařížské unijní úmluvě 10

3.3 Německá patentová soustava 10

3.3.1 Patentové třídění dle německé předlohy 11

3.4 Založení úřadu pro průmyslověprávní agendu
na území Německa 12

3.5 Ochrana průmyslového vlastnictví v Německu
do roku 1950 13

3.6 Charakteristické rysy ochrany technických řešení v západním Německu 15

3.6.1 Poválečný transfer německých patentů jako předmětu reparací do zahraničí 16

3.6.2 Vývoj ochrany průmyslového vlastnictví v západním Německu po roce 1949 17

3.7 Specifika východoněmecké ochrany technických řešení po roce 1949 18

4 Mechanismy znovusjednocení Německa v roce 1990 22

4.1 Transformace hospodářství 23

4.1.1 Privatizace na základě Treuhandgesetz 24

4.2 Mechanismy sjednocení právních řádů
v důsledku zániku NDR 24

4.3 Sjednocení právní úpravy pro oblast průmyslového vlastnictví 25

4.3.1 Přechodná opatření pro oblast průmyslového vlastnictví platná od roku 1990 28

4.3.2 Erstreckungsgesetz 29

5 Ochrana technických řešení v SRN dle současné právní úpravy 33

5.1 Podmínky pro udělení ochrany na vynález a předměty vyloučené z ochrany 34

5.2 Průběh řízení před DPMA 36

5.3 Zánik a zrušení patentové ochrany 39

5.4 Finanční pomoc s náklady na patentové řízení 40

5.5 Orgány pro sporná řízení ve věci patentové ochrany 41

6 Ochrana technických řešení pomocí užitných vzorů 44

6.1 Specifika platného zákona o užitných vzorech v SRN 45

6.2 Vývoj vynálezecké činnosti jako podmínky patentovatelnosti v SRN 49

7 Ochrana topografií polovodičových výrobků 53

8 Zaměstnanecký
(služební a volný) vynález 54

8.1 Význam zaměstnaneckých vynálezů a vývoj jejich úpravy v Německu 54

8.2 Osoba původce vynálezu, typy zaměstnaneckých vynálezů, právo na patent 56

8.3 Právo původce na přiměřenou odměnu a na dodatečné vypořádání 60

8.4 Řešení sporů o zaměstnanecký vynález 61

8.5 Rozhodné právo ohledně zaměstnaneckých vynálezů podle německého mezinárodního práva soukromého 63

8.6 Otázky terminologické při překladu německé právní terminologie do české 64

Závěr 67

Závěrečné shrnutí ve formě zodpovězení výzkumných otázek 72

Seznam zdrojů 77

Summary 83

Abstrakt 84

Příloha 85

Seznam zkratek

ABGB Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch (Všeobecný občanský zákoník)

AfEP Amt für Erfindungs- und Patentwesen der DDR (Úřad pro vynálezy a patentování v NDR)

ArbnErfG Gesetz über Arbeitnehmererfindungen (zákon o zaměstnaneckých vynálezech)

AutZ autorský zákon

BGB Bürgerliches Gesetzbuch (Občanský zákoník)

BGH Bundesgerichtshof (Spolkový soudní dvůr)

BPatG Bundespatentgericht (Spolkový patentový soud)

DPA Deutsches Patentamt (Německý patentový úřad)

DPMA Deutsches Patent- und Markenamt (Německý patentový a známkový úřad)

ErstrG Erstreckungsgesetz (zákon o „rozšíření“)

GebrMG Gebrauchsmustergesetz (zákon o užitných vzorech)

HalblSchG Halbleiterschutzgesetz (zákon na ochranu topografií polovodičových prvků)

NDR Německá demokratická republika

NSDAP Nationalsozialistische Deutsche Arbeitspartei

PatG Patentgesetz (patentový zákon)

RVHP Rada vzájemné hospodářské pomoci

SED Sozialistische Einheitspartei Deutschlands

SPC Dodatková ochranná osvědčení

SRN Spolková republika Německo

UrhG Gesetz über Urheberrecht und verwandte Schutzrechte (zákon o autorském právu a příbuzných ochranných právech)

ÚPV Úřad průmyslového vlastnictví

VEB Volkseigener Betrieb (národní podnik)

VEG Volkseigenes Gut (národní statky v zemědělství)

WIPO Světová organizace duševního vlastnictví

ZGB Zivilgesetzbuch (Občanský zákoník)

ZPV zákon o ochraně průmyslových vzorů

ZUV zákon o užitných vzorech

ZVZN zákon o vynálezech a zlepšovacích návrzích

Úvod

Studium německého systému ochrany průmyslového vlastnictví je pro českou veřejnost obecně velmi důležité, a to nejen kvůli tomu, že Spolková republika Německo (dále jen „SRN“) představuje pro Českou republiku významného obchodního partnera, ale také z toho důvodu, že průmyslověprávní ochrana má v SRN mnohaletou tradici a vývojové prvky se promítly s postupem času do mnoha jiných států či regionálních systémů. Dokumentace vývoje světového obchodu za poslední staletí ukázala, že SRN je jedním z předních států s inovačním potenciálem a že je producentem produktů v mnoha strategických odvětvích průmyslu. Je rovněž exportérem, jehož výroba se neodmyslitelně vyznačuje svou velkou kvalitou. Průmyslová vyspělost SRN má logicky přesah i do České republiky, a SRN tudíž hraje již mnoho let stěžejní roli i ve vývoji sekundárního sektoru u nás. Lze říci, že vývoj českého hospodářství je závislý na vývoji v SRN a zájmem České republiky je co nejefektivnější spolupráce, kterou je třeba neustále rozvíjet. Z tohoto důvodu je třeba klást důraz na to, aby byla problematika německého systému ochrany duševního vlastnictví v povědomí obchodníků, jiných podnikatelů a výzkumných institucí, ale základní znalosti tohoto oboru mohou být prospěšné i laické veřejnosti. Neznalost tamního systému právní ochrany se může negativně odrazit ve spolupráci se zahraničními subjekty, ale i zapříčinit ekonomické škody a vést ke sporům. Tato publikace může zcela jistě posloužit také při prvotních úvahách českých zájemců o vstup na německý trh nebo při orientaci již po vstupu na tento trh. V rámci strategických úvah je nutné vzít v potaz tamní specifika a mít povědomí o tom, jaké instituce zajišťují úkony spojené s ochranou průmyslového vlastnictví na tomto území nebo jak je nastaven systém pro případné spory.

Tradiční provázanost českého a německého hospodářství a obchodních vztahů se projevila zejména před 30 lety, kdy se poměry ve střední Evropě uvolnily sjednocením SRN a sametovou revolucí v Československu. Tehdy se znovuobnovily obchodní vztahy na bázi tržního hospodářství a byly nastaveny současné podmínky pro fungující spolupráci mezi oběma sousedícími státy. Z praktického pohledu lze toto dokázat i zájmem německých přihlašovatelů o ochranu vynálezů, ale i dalších předmětů průmyslového vlastnictví u nás a naopak. Především Česká republika proto může těžit z tradičního modelu německé ochrany průmyslového vlastnictví, zejména ve smyslu ochrany technické tvůrčí činnosti. Celkový koncept ochrany zde považujeme za nejvýš inspirativní. SRN například jako první stát zavedla ochranu vynálezů pomocí nového institutu alternativní formou – užitným vzorem. Tento alternativní institut k patentové ochraně byl zaveden koncem 19. století a mnoho států později zakotvilo ve své legislativě zákon o užitných vzorech právě dle německé předlohy.

Tato monografie si klade za cíl stát se komplexním zdrojem pro čtenáře se zájmem o ochranu technických řešení v SRN, poněvadž dostupné publikace se věnují převážně jen regionálním či mezinárodním systémům ochrany. Podrobnější publikace, v češtině a zároveň odborného charakteru, zabývající se ochranou průmyslového vlastnictví v SRN v současné české odborné literatuře chybí. Proto si řešitelský tým interního grantového projektu Metropolitní univerzity Praha[1] vytyčil za vědecko-výzkumný záměr provést hlubší výzkum tradičního německého systému ochrany, přičemž nebyly pominuty ani historické aspekty, které formovaly ochranu průmyslového vlastnictví až do její dnešní podoby. Výstupem interního grantového projektu je tato monografie, která se blíže zaobírá ochranou výsledků technické tvůrčí činnosti, a nechává tak prostor pro navazující výzkum, který může vyústit v detailnější rozbor ochrany práv na označení nebo autorských práv.

I přestože v dnešní době existují četné harmonizační prvky ochrany průmyslového vlastnictví nejen v Evropě, ale i celosvětově, vykazují jednotlivé státy poměrně značné rozdíly. V návaznosti na komplexní pohled především na ochranu vynálezů v SRN monografie rovněž poukazuje na rozdíly oproti českému systému ochrany. Toto jistě uvítají čeští přihlašovatelé, kteří mají zájem o ochranu technického řešení v sousední SRN a chtějí se dozvědět, jak tamní systém funguje. Tato monografie bude sloužit jako vhodný studijní materiál pro studenty, kteří se o problematiku ochrany duševního vlastnictví v SRN hlouběji zajímají, zejména v doktorském studiu. Dále z obecného edukačního hlediska může být tato publikace významná i pro studenty vysokých škol různých programů, kteří se při studiu setkají s touto problematikou okrajově v rámci příbuzných a souvisejících oborů. Dnes existují především odborné příspěvky z oblasti právní vědy, které se věnují otázkám teoretického charakteru německého práva obecně. Další množství literatury se pak zabývá dějinami SRN a jejím sjednocením z pohledu mezinárodních vztahů. I tyto aspekty byly řešitelským týmem vzaty v úvahu, a proto tento grantový výstup nabízí provázaný pohled na ochranu průmyslového vlastnictví z víceoborové perspektivy, aby čtenáři z různých oblastí měli možnost vysledovat důležité souvislosti a pochopit systém ochrany jako celek.

Předkládaná monografie se člení do 8 kapitol, které se počínaje třetí kapitolou tematicky dělí na další podkapitoly. První až sedmou kapitolu vypracovala doktorandka Mgr. Adéla Pecková a kapitolu osmou prof. JUDr. Martin Boháček, CSc. Kapitola první obecně hovoří o přehledu práva průmyslového a duševního vlastnictví na území SRN a slouží jako úvod do celé problematiky. Kapitola druhá nastiňuje souvislosti kontinentálního právního systému, pod který právo německé spadá. Třetí a čtvrtá kapitola dokumentuje vývoj práva průmyslového vlastnictví na území SRN, které se rozvíjelo zejména od doby průmyslového rozmachu v Evropě. Hlavní milník ve vývoji, kterým se autorka také blíže zabývala, představuje poválečné rozdělení Německa v roce 1949 na SRN a NDR. V rozdělených německých státech se vyvíjely dva samostatné systémy ochrany, které bylo nutné opět po roce 1990 sjednotit. V souvislosti s vývojovými odlišnosti v každém z obou rozdělených německých států jsou představeny aspekty a pojmy z oblasti východoněmecké ochrany průmyslového vlastnictví, jelikož zásadně ovlivnily oblast vynálezectví a známkoprávní ochrany a dodnes se s tehdejšími východoněmeckými chráněnými předměty průmyslového vlastnictví setkáváme. Monografie přibližuje i vznik a činnost instituce pro průmyslověprávní agendu, tj. Německého patentového a známkového úřadu (DPMA). Navazující kapitoly, respektive pátá, šestá a sedmá, se zabývají jednotlivými instituty průmyslověprávní ochrany technických řešení v SRN dle současné legislativy. Osmá kapitola se podrobně zabývá aspekty zaměstnaneckých (služebních) vynálezů, které v SRN vykazují značné rozdíly oproti podnikovým vynálezům v ČR. Autor této kapitoly tak nabízí čtenářům podrobnou analýzu systému ochrany zaměstnaneckých (služebních) vynálezů v SRN, což přináší praktické poznatky pro čtenáře z řad zaměstnanců podniků v ČR a výzkumníků z vědeckých institucí, kteří jsou v pracovním poměru a přinášejí nejvíce inovací. Díky své komplexnosti je tato monografie určena širokému spektru čtenářů, kteří v ní mohou nalézt hlubší poznatky i v mezioborových souvislostech.

Zdroje, z nichž bylo při výzkumu čerpáno, byly shromážděny v počáteční fázi interního grantového projektu, kdy byla stanovena osa a vědecko-výzkumný záměr celého projektu. K nezbytným pramenům se řadí prameny primární, tj. zákony a smlouvy týkající se této oblasti. Čerpáno bylo nejen z dokumentů v německém originále, ale i z anglických odborných textů a překladů zákonů. Při výzkumu bylo třeba pracovat i s materiály, které jsou zveřejňovány na internetu, převážně na webu DPMA. Podotkněme, že vhodných materiálů publikovaných v českém jazyce bylo shromážděno opravdu jen minimum, a proto je řešitelský tým grantového projektu vděčen knihovně Metropolitní univerzity Praha, že napomohla zakoupit u nás těžko dostupné publikace v německém originále v rámci předchozího grantového projektu autorky této monografie.

Praktický přínos monografie spočívá v přehledném uspořádání současných podmínek pro přiznání ochrany, což uvítají především čeští zájemci o ochranu z řad podnikatelů či vědecko-výzkumných institucí nebo osoby s úmyslem vstoupit na německý trh se svými produkty. Záměrem autorů této monografie je v neposlední řadě i aspekt z oblasti vědní, kdy tato monografie přispěje k rozvoji vědy v oblasti ochrany technických řešení v SRN. Díky zohlednění vývojových aspektů obsahuje monografie komplexní rozbor ochrany technických řešení v SRN. Je nutné zdůraznit, že tento stát vykazuje významné vývojové prvky s přesahem nejen do okolních evropských států, ale i do jiných států, zejména asijských. Monografie nepochybně obohatí i fond tematické literatury v českém jazyce, neboť jí je doposud k systémům průmyslověprávní ochrany v jednotlivých státech nedostatek.

Z metodologického pohledu bylo pro tuto monografii stěžejní klást důraz při úvodní přípravné fázi na volbu tématu s ohledem na opatřené zdroje a vědecko-výzkumné zaměření jednotlivých členů řešitelského týmu. Po výběru tématu proběhlo zamyšlení se nad schématem kapitol a následně byla zahájena fáze realizační, kdy členové řešitelského týmu pracovali s nashromážděnými materiály a systematicky postupovali ve výzkumném záměru. Při vyhodnocovací fázi přistoupili členové řešitelského týmu k užití logických vědních metod, přičemž k nejčastěji využitým metodám se řadily metody obecně teoretické, zejména pak analýza, syntéza a metoda normativně deskriptivní. V průběhu zpracování této monografie byl postupně představován vývoj práva průmyslového vlastnictví na území SRN, proto jsou z pohledu logiky chronologicky objasňovány stěžejní pojmy na základě klasifikace. Průběžně jsou v této monografii vyvozovány dílčí závěry, na něž navazuje další užití vědních metod jako indukce a dedukce. V rámci realizační fáze nelze opomenout ani komparační metody, která v případě této monografie slouží k dílčí komparaci německého a českého systému ochrany a demonstrují se tak odlišné jevy v obou státech. Za dílčí komparaci považujme i porovnání západoněmeckého a východoněmeckého systému ochrany, který vykazoval diametrální odlišnosti, avšak některé podobnosti se systémem v bývalém Československu.

V souvislosti s výše uvedenou metodologií výzkumu, která pramenila tímto grantovým publikačním výstupem, si řešitelský tým položil v souladu se stanovenými cíli následující výzkumné otázky, které budou zodpovězeny v závěru monografie v rámci komplexního shrnutí problematiky právní ochrany technických řešení v SRN.

1. Jaké charakteristické prvky kontinentálního právního systému vykazuje SRN?

2. Které momenty byly zásadní pro vývoj ochrany technických řešení na území SRN?

3. Jakou podobu měla ochrana technických řešení na území SRN a NDR v letech 1950 až 1990?

4. Jakým způsobem SRN řešila sjednocení oblasti ochrany průmyslového vlastnictví po roce 1990 a možné kolize patentovaných vynálezů?

5. Jaká specifika se vyskytují u ochrany užitných vzorů?

6. Existují diametrální odlišnosti v systému ochrany technických řešení v SRN oproti systému v ČR?

7. Jaké výhody a nevýhody má samostatný zákon pro zaměstnanecké/služební vynálezy?

8. Jaké instituce řeší spory pro oblast ochrany technických řešení v SRN?

Na závěr této úvodní části je namístě poděkovat Mgr. Veronice Pavlíčkové za veškerou práci pro tento interní grantový projekt. Na jeho počátku se zasloužila o přípravu návrhu projektu, na jehož základě byl řešitelskému týmu tento interní grant přiznán a výzkum mohl být díky němu uskutečněn. V prvním roce řešení se jí podařilo úspěšně plnit plán projektu a shromáždit podklady pro výzkumný úkol tohoto grantu. Pak ji bohužel vážná nemoc znemožnila pokračovat v řešení projektu a dovést ho do podoby své autorské publikace, a proto se tohoto úkolu v dané obtížné situaci na žádost vedení MUP ujala další spoluřešitelka projektu tohoto grantu, Mgr. Adéla Pecková, která zpracovává dizertaci na podobné téma, a mohla tak na svou dizertaci a podklady v ní zjištěné navázat – za metodické a částečně i autorské pomoci školitele Mgr. Veroniky Pavlíčkové, prof. JUDr. Martina Boháčka, CSc. Na základě přistoupení do tohoto grantového projektu mohla spoluřešitelka Mgr. Adéla Pecková v rámci této publikace uplatnit i poznatky z paralelního vypracování své dizertační práce a je velmi vděčna grantovému týmu Metropolitní univerzity Praha za přizvání do grantového projektu a za veškerou koordinaci a komunikaci a především za důvěru v této složité situaci.

Za kolektiv řešitelského týmu Mgr. Veronice Pavlíčkové tímto ještě jednou děkujeme a věříme v její pevné zdraví.

Uzavření publikace k datu: 20. ledna 2019

Mgr. Adéla Pecková
a prof. JUDr. Martin Boháček, CSc., školitel

[1] Výzkumný úkol interního grantového projektu MUP „Systém právní ochrany průmyslového vlastnictví v SRN“ vedeného pod číslem IGS MUP E09-53.

1 Přehled práva průmyslového vlastnictví v SRN

V souvislosti s vymezením tématu v úvodu monografie je nezbytné nastínit v rámci této kapitoly přehled pramenů práva průmyslového vlastnictví v SRN. Z hlediska typu právní kultury hovoříme v případě SRN o kontinentálním typu, jehož specifika budou blíže popsána v následující kapitole. Souhrnně se oblast práva duševního vlastnictví větví na autorská práva a na právo průmyslového vlastnictví. Právo duševního vlastnictví je v SRN obecně charakterizováno jako výlučné právo na nehmotný statek (immaterielles Gut) a oproti němu stojí vlastnictví věcí, kterými jsou ve smyslu § 90 BGB (Bürgerliches Gesetzbuch – v překladu občanský zákoník, dále jen „BGB“) pouze „tělesné“ předměty (körperliche Gegenstände). Na autorská práva se vážou z mezinárodního hlediska dva přístupy, přičemž v pojetí kontinentálního systému se jedná o autorská práva orientovaná na práva samotného autora. Druhý přístup tzv. copyright se vyskytuje v angloamerickém pojetí a vyznačuje jej právo k dílu jako takovému, a to zejména k jeho majetkové podstatě. Ačkoliv jsou oba přístupy odlišné, bylo v posledních desetiletích ve světě snahou harmonizovat autorská práva a copyright, respektive stanovit za pomoci multilaterálních a univerzálních smluv alespoň minimální jednotné prvky. K nejzásadnějším momentům ve vývoji této větve duševního vlastnictví řadíme odstranění nutné registrace díla pro vznik práva.

Pramenem autorského práva (Urheberrecht) je v SRN zákon o autorském právu a příbuzných ochranných právech (Gesetz über Urheberrecht und verwandte Schutzrechte/Urheberrechtgesetz/UrhG) z roku 1965, dle kterého se chrání díla literární, vědecká a umělecká. Ve smyslu § 2 (2) UrhG jsou za díla považovány pouze osobnostní duševní výtvory (persönliche geistige Schöpfungen). Vzhledem k předeslanému cíli v úvodu se tato monografie dále zaměří jen na ochranu technických řešení a shora uvedené informace k oblasti duševního vlastnictví jako nadřazenému pojmu jsou pouhou přehledovou vsuvkou a nechávají prostor pro další zkoumání v rámci jiných projektů a pro jiné publikace, které se budou věnovat primárně problematice autorských práv v SRN.

V souvislosti s členěním duševního vlastnictví je druhou oblastí právo průmyslového vlastnictví, pro které je obecným charakteristickým znakem nutná registrace u příslušné instituce, aby byl daný předmět chráněn dle platné právní úpravy SRN pro průmyslové vlastnictví.[1] V SRN je příslušnou institucí pro přiznání ochrany pro předměty práva průmyslového vlastnictví zpravidla DPMA, o jehož činnosti rovněž blíže pojedná tato monografie. Do agendy DPMA spadá právní ochrana technických řešení, průmyslových vzorů a práv na označení, dále pak související zápisná a sporná řízení a správa průmyslověprávních informací. Technická řešení je možné na území SRN chránit nejen pomocí patentu, ale také i užitným vzorem, který je chápán za alternativní formu ochrany. Současný německý patentový zákon Patentgesetz (dále jen „PatG“) byl přijat v roce 1936 a od té doby prošel mnohými změnami. Poslední novelizace se datuje k 16. prosinci 1980 a nejnovější úpravy k 8. říjnu 2017. PatG se člení na dvanáct oddílů, které budou analyzovány v samostatné kapitole. Zde je důležité zmínit, že dva z oddílů stanovují podobu a činnost dvou specifických institucí pro sporná řízení v oblasti technických řešení, a to jmenovitě oddíl Verfahren vor dem Patentgericht (řízení před Patentovým soudem) a oddíl Verfahren vor dem Bundesgerichtshof (řízení před Spolkovým soudním dvorem).

V současnosti platná právní úprava pro ochranu technických řešení pomocí užitného vzoru, tzv. zákon o užitných vzorech (Gebrauchsmustergesetz / dále jen „GebrMG“), byla přijata rovněž v roce 1936. Jak bylo uvedeno výše, institut užitného vzoru plní funkci alternativní formy ochrany k patentům na vynálezy. Pomocí užitných vzorů se koncem 19. století začala na území SRN chránit zejména zaměstnanecká zařízení a jiná technická řešení menšího významu, která si zasluhovala ochranu, ale časově déletrvající patentové řízení nebylo vyhovující možností pro tehdejší podnikatele. V rámci novelizace GebrMG v roce 1990 bylo upuštěno od požadavku prostorovosti přihlašovaného technického řešení, čímž došlo k uzákonění ochrany touto formou pro všechna technická řešení s výjimkou postupů. Podmínky pro ochranu užitných vzorů představovaly od počátku předmět diskuzí a této problematice je věnována samostatná podkapitola.

V přehledu práva průmyslového vlastnictví také zmiňme, že v SRN byl přijat samostatný zákon o zaměstnaneckých (služebních) vynálezech (Gesetz über Arbeitnehmererfindungen, dále jen „ArbnErfG“), které česká úprava nazývá podnikové vynálezy. Jejich ochrana tedy není součástí patentového zákona nebo zákona o užitných vzorech. Tento právní předpis se datuje do roku 1942, do období nacistického Německa, kdy se přijal především za účelem ochrany vojenských vynálezů. Tehdy byl přijat ve formě nařízení (Göring-Speer-Verordnung). Později, v roce 1957, bylo toto znění přepracováno do podoby samostatného zákona. Do roku 2009 se ArbnErfG velmi podobal znění české právní úpravy, ale od tohoto roku se přijaly zásadní změny v rámci patentového modernizačního zákona (Patentmodernisierungsgesetz) týkající se uplatnění práv k těmto vynálezům. Součástí ArbnErfG jsou krom zaměstnaneckých vynálezů i technické zlepšovací návrhy zaměstnanců v sektoru privátním a veřejném, kdy zákon počítá i se vznikem vynálezů z řad pracovníků úřadů státní správy a vojáků. Vynálezy ve smyslu ArbnErfG představují jen vynálezy, které jsou patentovatelné anebo chránitelné užitným vzorem. Oproti tomu zlepšovací návrhy jsou klasifikovány jako technická zlepšení, respektive technické inovace neschopné patentové ochrany či ochrany užitným vzorem. Pojem podnikový vynález, známý z českého patentového zákona, se v SRN dělí na Diensterfindungen (služební vynálezy) a freie Erfindungen (volné vynálezy), a proto lze chápat pojem zaměstnanecký vynález za jim nadřazený pojem. V kapitole sedmé jsou představena specifika týkající se ArbnErfG. Tato kapitola nabízí rovněž srovnání tematického názvosloví německé a českého, což má praktický přínos pro české čtenáře.

K technickým řešením se řadí i topografie polovodičových výrobků, které jsou v SRN obdobně jako na našem území chráněny prostřednictvím samostatného zákona, respektive zákona na ochranu topografií mikroelektronických polovodičů (Gesetz über den Schutz der Topographien von mikroelektronischen Halbleitererzeugnissen /Halbleiterschutzgesetz/ dále jen „HalblSchG“) z roku 1987. Tento ochranný institut je v SRN dosud v malé míře využíván. Dle záznamů DPMA bylo v roce 2016 podáno 8 přihlášek na ochranu topografií a celkem zaznamenává úřad platnou ochranu u 23 topografií.[2] Oproti České republice, kde byla od přijetí zákona pro tento institut udělena ochrana v méně než 10 případech, dnes již žádná topografie chráněna není. Mezi výsledky vznikající na základě technické tvůrčí činnosti patří i průmyslové vzory, pro které se v SRN používá pojem „Design“, popř. výraz německého původu „Geschmacksmuster“. Znění německého zákona o průmyslových vzorech (Gesetz über den rechtlichen Schutz von Design/Designgesetz/DesignG) bylo přijato v roce 2004. Definice průmyslového vzoru je v SRN obdobná a ochrana je přiznána za stejných podmínek nejvýše na dobu 25 let od podání přihlášky.

Ochrana práv na označení je v SRN upravena dle zákona o ochraně známek a ostatních označení (Gesetz über den Schutz von Marken und sonstigen Kennzeichen/ Markengesetz/MarkenG) z roku 1994. V České republice se hovoří o pojmu „ochranná známka“ (Schutzmarke), ale v SRN se dle platné právní úpravy setkáváme s pojmem „známka“ (Marke). Pojem „známka“ se užívá v Německu od 1. ledna 1995, kdy nahradil předešlý užívaný pojem „označení zboží“ (Warenzeichen). Nutno podotknout, že i v SRN, stejně jako v ČR, byla přijata novela harmonizující známkovou ochranu s ostatními zeměmi EU podle směrnice EU a ve vazbě na nařízení Evropského parlamentu a Rady EU. [3] V rámci MarkenG jsou v jeho části šesté zakotveny i podmínky ochrany označení původu (Ursprungsbezeichnungen) a zeměpisných označení (geographische Herkunftsangaben), pro které byl na našem území přijat samostatný zákon. Posledním zákonem, který se váže k předmětům práva průmyslového vlastnictví a který by měl být zmíněn v tomto úvodním přehledu, je zákon o ochraně odrůd (Sortenschutzgesetz) přijatý v roce 1985. Tento zákon umožňuje ochranu novým rostlinným odrůdám, přičemž za agendu jejich ochrany je zodpovědná zvláštní instituce – Bundessortenamt, nikoliv DPMA. Přílohu, řazenou na závěr této grantové monografie, tvoří stručný přehled o počtu podaných přihlášek vybraných průmyslověprávních institutů v SRN, které pravidelně zveřejňuje DPMA.[4]

[1] Výjimku představuje jen obchodní tajemství.

[2] Blíže ke statistikám viz Výroční zpráva DPMA za rok 2017, dostupná z: https://www.dpma.de/docs/dpma/veroeffentlichungen/jahresberichte/jahresbericht2017.pdf

[3] Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2436 ze dne 16. 12. 2015, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách a nařízení EP a Rady (EU) č. 2015/2424 ze dne 16. 12. 2015, kterými se mění nařízení Rady (ES) č. 207/2009 o ochranné známce Společenství a nařízení Komise (ES) č. 2868/95, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 40/94 o ochranné známce Společenství a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2869/95 o poplatcích placených OHIM (ochranné známky a vzory).

[4] K datu uzavření této publikace byla nejaktuálnějším zdrojem Výroční zpráva DPMA za rok 2017, která zahrnuje data za období posledních 5 let.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Vybrané otázky právní ochrany průmyslového vlastnictví v SRN.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.