Kuchařka při
onemocnění dnou

Vyšlo také v tištěné verzi

Objednat můžete na
www.ivysehrad.cz

www.albatrosmedia.cz

Růžena Milatová

Kuchařka při onemocnění dnou – e-kniha

Copyright © Albatros Media a. s., 2019

Všechna práva vyhrazena.

Žádná část této publikace nesmí být rozšiřována

bez písemného souhlasu majitelů práv.

Dieta při onemocnění dnou

Při onemocnění dnou a zvýšené hladině kyseliny močové byla ještě poměrně nedávno za hlavní léčebný postup považována dieta, konkrétně tzv. dieta bezpurinová, či nízkopurinová.

Na důležitost dodržovat dietu s omezením purinů se však v poslední době pohlíží jinak než dříve. Puriny jsou přítomné nejen v živočišných zdrojích, ale jsou také nezbytnou součástí rostlin, proto striktní bezpurinová dieta není realizovatelná, protože by došlo k závažným nutričním nedostatkům s následnými nežádoucími důsledky. Navíc bylo prokázáno, že i při poměrně přísné bezpurinové dietě dojde k poklesu kyseliny močové v krvi maximálně o 10–15%, což u podstatné části osob se zvýšenou hladinou kyseliny močové je zcela nedostatečné.

Základem léčby při dně nebo zvýšené hladině kyseliny močové je podávání medikamentů, které snižují tvorbu kyseliny močové. Dieta s omezením purinů je sice nutná, nesmí však vést k nedostatku důležitých živin. Proto v pořadí naléhavosti léčebných přístupů není na prvém místě. Ale při jejím nedodržování by se musela zvyšovat dávka medikamentů.

Je nutné vynechat potraviny s vysokým obsahem purinů, nebo jejich konzumaci podstatně snížit. Současně však musí být zachována nutriční plnohodnotnost konzumované stravy. Potraviny s vysokým obsahem purinů jsou zejména droždí, vnitřnosti, kaviár, jikry, některé druhy ryb, špenát a řada dalších druhů potravin (viz tabulka). Je třeba si ale uvědomit, co to omezení znamená. Zejména u droždí, to znamená vyloučení pokrmů z droždí, jako jsou pomazánky, knedlíčky do polévky a podobně. Neznamená to ale vyloučení pečiva připraveného s droždím.

Nezbytnou součástí dietních opatření je omezení, nebo úplné vyloučení alkoholu, zamezení nadváhy či obezity, což pro podstatnou část populace znamená dlouhodobý lehce redukční režim (nikoliv rychlá a značná redukce), a poté udržování hmotnosti. Dostatečná konzumace tekutin sníží riziko vzniku ledvinových kamenů, které jsou u této metabolické poruchy poměrně časté.

Tato opatření jsou dlouhodobá, přesněji řečeno trvalá, takže u podstatné části pacientů je nutná stálá změna dosavadního způsobu života.

Prognóza s přihlédnutím k riziku komplikací a ke kvalitě života

Je třeba si uvědomit, že léčba jak dny či zvýšené hladiny kyseliny močové, tak dalších velmi často ji doprovázejících chorob, záleží na komplexnosti léčebných přístupů. K této komplexnosti patří zcela nezbytně nejen léčba pomocí moderních léků, ale také léčebná dieta. Bez této složky nemůže být léčba plnohodnotná.

Stručný souhrn základních dietních zásad při léčbě a prevenci

1. Základní prioritou je úprava tělesné hmotnosti, v naprosté většině to znamená redukci hmotnosti, zejména pokud se jedná o tzv. břišní obezitu (tuk se ukládá v podkoží břicha). Ke splnění tohoto požadavku je nutné nejen snížení množství konzumované stravy, ale také zvýšit fyzickou aktivitu. Tělesnou hmotnost je nutno snižovat pomalu, nejvýše o ½ až 1 kg za týden. Rychlý úbytek na váze může zhoršit zvýšenou hladinu kyseliny močové a podnítit akutní potíže při onemocnění.

2. Důležitá je změna v konzumaci tuků. Kromě snížení celkového množství tuků ve stravě je nutná změna i jejich složení. Konkrétně se jedná o výrazné omezení tuků s nasycenými mastnými kyselinami, tj. např. sádlo včetně tzv. „skrytého tuku“ (zejména tučnější maso, uzeniny a podobně). Na druhé straně je ale nutno zvýšit konzumaci tuku s nenasycenými mastnými kyselinami, tj. rostlinné oleje. Je nutné připomenout, že pozitivní vlastnosti olejů se ztrácí jejich tepelným zpracováním, proto značná část zkonzumovaných olejů měla být v přirozené formě. Je lépe konzultovat jídelníček s nutričním terapeutem nebo s lékařem erudovaným v oblasti léčebné výživy. Nutno také připomenout střídmost při konzumaci alkoholu. Jeho denní množství nemá být více než 30 g čistého alkoholu, což odpovídá cca 3 dl vína, nebo jedno velké a jedno malé pivo, nebo u 40 % alkoholu pak 1,5 porce po 50 ml.

Zásady stravování při onemocnění dnou

Zárukou optimální diety je vyvážená strava odpovídající požadavkům racionální výživy bez častých výkyvů v příjmu stravy (hladovění, přejídání) a zaručující dostatek všech živin, vitamínů a nerostných látek. Důležitý je dostatečný pitný režim (2–3 l vhodných tekutin denně), strava by měla denně obsahovat asi 500 g zeleniny a 100 g ovoce.

Stravu je vhodné rozložit do tříhodinových intervalů během celého dne, nikoliv většinu stravy konzumovat odpoledne a večer, jak to bývá u nás běžné.

Hladovění není vhodné, protože negativně ovlivňuje metabolismus kyseliny močové.

V dietě je nutné omezit jen nejvýznamnější zdroje purinů (droždí, kaviár, jikry, vnitřnosti, z ryb slanečci a sardinky). Dále je třeba upozornit na riziko konzumace potravin s vysokým obsahem purinových látek současně s alkoholem.

Nutné je omezit v potravě dráždivé látky. Nevhodná jsou masa naložená, masa v různých kořenících směsích, připravená na grilování, uzeniny, kořeněné, zrající a plísňové sýry (Niva, olomoucké syrečky), ostré koření – chilli, curry, sójová omáčka, dále čokoláda, silné kakao a pikantní tučné saláty, jako je salát vlašský, rybí, feferonkový.

V případě, že dojde ke zhoršení potíží (například po prochladnutí, po zvýšené tělesné námaze), je vhodné stravu odlehčit. To znamená zařadit méně masa a pikantních pokrmů, podávat více zeleniny a ovoce a důsledně dodržovat dostatečný pitný režim.

Potraviny z hlediska obsahu purinových látek

Obsah purinů v konkrétní potravině nelze brát jako jediné měřítko vhodnosti či nevhodnosti zařazení do jídelníčku, ale je nutné zhodnotit potravinu jako takovou.

Jako příklad lze uvést kakaový prášek. Obsahuje sice vysoké množství purinových látek, ale při přípravě jedné porce nápoje ho potřebujeme poměrně malé množství. Luštěniny obsahují také poměrně vyšší množství purinových látek, ale mají zároveň i vysoký obsah vlákniny, která zrychluje střevní peristaltiku a snižuje využitelnost přítomných bílkovin, a tím i příjem purinů. Jde-li o konzumaci masa, většinou jeho vyloučení z jídelníčku není nutné, pokud konzumace odpovídá porcím ve veřejném stravování. Výjimkou jsou pouze situace, kdy pacient patří ke konzumentům velkých porcí masa, tam je potřeba konzumaci masa snížit.

Obecně se dá říci, že důležitější, než úzkostlivě sledovat množství purinů v jednotlivých potravinách, je stravovat se podle zásad zdravé výživy.

Energetický výdej by měl být vyšší než příjem, strava by měla obsahovat optimální množství bílkovin, je třeba omezit příjem živočišných tuků a preferovat tuky rostlinné (jednodruhové oleje), zařadit sacharidy s obsahem vlákniny, denně sníst 500 g zeleniny a 100 g ovoce, dodržovat důsledně pitný režim a konzumovat alkohol jen v povolených dávkách.

Dna v kombinaci s jinými chorobami a dieta

Dieta při dně kombinované s dalším onemocněním, např. cukrovkou, obezitou či poruchou metabolismu tuků (hypercholesterolémie, hyperlipidémie), se musí řídit pravidly diety při obou onemocněních. V případě metabolického syndromu jde o kombinaci diety diabetické, redukční, nízkocholesterolové a diety při dně.

Dieta diabetická u pacientů se dnou musí respektovat stanovené povolené množství sacharidů na den, časové rozdělení stravy během dne a výběr potravin s ohledem na množství a typ sacharidů, na obsah plnohodnotných bílkovin, vhodných tuků a obsah vlákniny v použitých potravinách. Přednostně se zařazují sacharidové potraviny s nízkým glykemickým indexem. Důraz se klade na zařazení zeleniny, rostlinných tuků a dostatečný pitný režim. Nedílnou součástí režimu diabetika by měla být vhodná fyzická aktivita. Optimální jídelníček může pomoci sestavit odborník na léčebnou výživu – nutriční terapeutka.

Totéž platí pro redukční dietu u pacientů se dnou. Spolu s nutriční terapeutkou na základě doporučení lékaře se sestaví dieta, jejímž základem je omezení především živočišných tuků, vynechání volných cukrů, zařazení optimálního množství bílkovin a zvýšení podílu vlákniny, která zahání pocit hladu a upravuje činnost střev. Důležité je též dodržování pitného režimu a rozdělení denních dávek do 5–6 porcí. Zařazení pravidelného pohybu by mělo být samozřejmostí.

Dieta nízkocholesterolová u pacientů se dnou je podobná oběma výše rozepsaným dietám (při dně a diabetu, respektive dně a redukci hmotnosti). Výběr potravin se řídí obsahem cholesterolu v jednotlivých potravinách, a proto jsou zařazovány mléčné výrobky a masa s nízkým obsahem tuku, omezuje se použití vajec, hlavně žloutků, a nepodávají se vnitřnosti. Máslo a sádlo není pro svůj obsah cholesterolu vhodné, a proto se v této dietě zásadně používají kvalitní jednodruhové rostlinné oleje (řepkový, olivový) a rostlinné tuky (Flora pro activ – funkční potravina s obsahem rostlinných sterolů snižující množství cholesterolu v krvi, Flora, Perla, Rama). Příznivý vliv má pohybová aktivita, je třeba ji pravidelně zařadit. I v tomto případě je zárukou sestavení vhodného jídelníčku spolupráce s nutriční terapeutkou.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Kuchařka při onemocnění dnou.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.