Obsah

Ideální trasy pro...

Úvod

Objevte New York

Stravování

Nakupování

Zábava

Historické milníky

Doporučené trasy

Fifth Avenue

Times Square a Herald Square

Muzeum moderního umění

Organizace spojených národů a Midtown East

Central Park

Metropolitní muzeum umění

Muzea na Upper East Side

Upper West Side

Harlem

The Cloisters

Flatiron, SoFi, Union Square a Chelsea

Greenwich Village

SoHo a Tribeca

East Village a Lower East Side

Lower Manhattan

Socha Svobody a Ellis Island

Brooklyn

Bronx

Praktické informace

Ubytování

Restaurace

Noční život

Tipy A–Z

Užitečné fráze

Literatura a film

O publikaci

Ideální trasy pro…

Milovníky výtvarného umění

New York nabízí pestrou paletu zážitků: navštívit můžete Metropolitní muzeum umění (trasa 6), MoMA (trasa 3), Whitney Museum of American Art, Frick Collection a Guggenheimovo muzeum (trasa 7) či galerie v Chelsea (trasa 11).

Filmové fanoušky

New York – město filmu: King Kong šplhající po Empire State Building (trasa 1), snídaně Holly Golightlyové u Tiffanyho (trasa 1), taxikář Travis Bickle bloumající po Times Square (trasa 2) či Corleonové působící potíže v Little Italy (trasa 14).

Noční ptáky

Prozkoumejte Lower East Side a zdejší scénu alternativního rocku (trasa 14), zaposlouchejte se do jazzových tónů v Greenwich Village (trasa 12) nebo harlemském Apollu (trasa 9), protančete celou noc v klubu v obvodu Meatpacking (trasa 12).

Labužníky

Ochutnejte vždy čerstvé ovoce a zeleninu na tržištích Greenmarket, Eataly či Chelsea Market (trasa 11), labužníci nechť se vydají do lahůdkářství Dean & Deluca (trasa 13) a Katz’s Delicatessen (trasa 14).

Divadelní nadšence

Navštivte představení na Great White Way na Broadwayi (trasa 2), balet v Lincolnově centru (trasa 8), „off-Broadway“ dílko v East Village (trasa 14) nebo zdarma Shakespearovu hru v Central Parku (trasa 5).

Obdivovatele mrakodrapů

Prohlédněte si legendy výškového stavitelství, jako jsou Flatiron (trasa 11), Chrysler Building (trasa 4), Empire State Building (trasa 1) a celý Lower Manhattan (trasa 15).

Blázny do nakupování

Zažijte tu správnou nákupní horečku v obchodních domech na Fifth Avenue (trasa 1), při návštěvě butiků v SoHo (trasa 13) a v obvodu Meatpacking District (trasa 12), nebo se probírejte nekonečnými řadami knih v knihkupectví Strand Book Store (trasa 12).

Zájemce o krásné výhledy

Rozhlédněte se po okolí z vrcholu Empire State Building (trasa 1), z plošiny Top of the Rock v Rockefellerově centru (trasa 1), z Brooklynského mostu (trasa 17), ze sochy Svobody (trasa 16) či z paluby trajektu Staten Island Ferry (trasa 16).

Úvod

Nahlédnutí do místopisu a historie New Yorku, zdejších zvyků a kultury. Podrobné informace o gastronomii a možnostech využití volného času.

Objevte New York

Stravování

Nakupování

Zábava

Historické milníky

Fifth Avenue v noci

Objevte New York

Očekávání 50 milionů návštěvníků, kteří do města každoročně zavítají, jsou stejně vysoká jako zdejší mrakodrapy. A Big Apple (Velké jablko), jak se městu přezdívá, je díky architektuře, památkám i obchodům a restauracím nejspíš nezklame.

Nositel Pulitzerovy ceny E. B. White definoval ve své knize Here is New York město takto: „New York, to prostě není Paříž, ba ani Londýn, není to Spokane znásobený šedesáti či Detroit znásobený čtyřmi. Je to nejvznešenější město na světě. Vždyť i za nejhlubší krize tu dokázali postavit nejvyšší budovu na světě.“

Roku 1626 získali město Holanďané, v následujících staletích se New York proměnil ve významný námořní uzel. Dnes je kulturním a finančním srdcem Spojených států amerických a místem, které doslova vyvolává pocit, že opravdu, ale opravdu všechno na světě je tu možné.

Statistiky

Statistické údaje o městě jsou ohromující: 10 300 km ulic, 930 km nábřeží, 18 000 restaurací, asi 13 000 taxíků, přes 6000 autobusů MHD, 150 muzeí a 400 galerií, více než 240 divadel a 11 736 hektarů parků. Najdete tu všechno, po čem zatoužíte – ať už to jsou špičková muzea ve čtvrti Upper East Side, či nejluxusnější móda v okrsku Meatpacking District na Manhattanu. Pokud si budete chtít vychutnat chvilku klidu, ubytujte se vysoko nad ulicemi v nějakém výškovém hotelu, zaskočte si do Central Parku nebo se projděte po terase muzea The Cloisters, stojícího nad řekou Hudson.

Městské obvody

New York se rozkládá na 780 km2 a je rozdělen na pět samosprávných městských obvodů: Manhattan, Brooklyn, Queens, Bronx a Staten Island. Manhattan, který je z nich nejmenší, má rozlohu necelých 62 km2 a je nejhustěji osídlenou částí New Yorku.

Dodnes se vedou debaty o tom, jak přišel New York ke své přezdívce „Velké jablko“. Jedni tvrdí, že toto označení se poprvé objevilo ve 20. letech 19. století v novinovém článku o koňském dostihu zvaném „Kolem Velkého jablka“. Jiní uvádí, že pochází ze slangu jazzových hudebníků, kteří označovali dosažení nejvyšších met ve své profesi jako „reaching the Big Apple“.

Newyorčané

Obyvatelstvo a tavicí kotlík

Podle posledního sčítání lidu žije v New Yorku 8,2 milionu obyvatel. Přibližně 1,6 milionu lidí žije na Manhattanu, 2,6 milionu v Brooklynu, 2,3 milionu v Queensu, 1,4 milionu v Bronxu a okolo 470 000 na Staten Islandu.

Ve Spojených státech najdete mnoho měst, jejichž populaci tvoří z velké části cizinci, žádné z nich se však v tomto směru nevyrovná New Yorku. 33 % zdejších obyvatel totiž pochází z Evropy, 23 % má afroamerický či karibský původ, 29 % tvoří Hispánci a 13 % Asiaté. Bývalý newyorský starosta David Dinkins nazval tento etnický propletenec „úžasnou mozaikou“.

Typický Newyorčan

Newyorčané bývají většinou stereotypně označováni za neúnavné tvory, pohybující se ve zběsilém tempu velkoměsta. Ve skutečnosti to s uspěchaností v New Yorku nebude tak žhavé – podle průzkumů je New York v této kategorii až na osmém místě, před ním se nacházejí například Singapur, a dokonce i Kodaň. Přesto z města energie přímo tryská, a to bude asi ten pravý důvod, proč jsou si Newyorčané tak jisti tím, že právě Manhattan je obrazně řečeno středem vesmíru. Stále větší a větší počet lidí se sem stěhuje na důchod, k čemuž jistě přispívá snadná doprava po městě a velké množství zajímavých míst.

Za povšimnutí určitě stojí i odhodlání, s jakým Newyorčané čelí katastrofám, které jejich město postihnou. Reakce na barbarské útoky z 11. září 2011, při nichž teroristé proměnili v sutiny dominantu New Yorku World Trade Center, i na poměrně nedávnou spoušť, způsobenou v jižní části Manhattanu hurikánem Sandy, ukázaly pravou tvář obyvatel města – nikdy se nevzdávají.

Podnebí

Slunečního svitu si můžete v New Yorku užít po celý rok, nicméně rozdíly mezi jednotlivými ročními obdobími tu jsou značné. Léto tady bývá parné s teplotami až ke 36 °C, zatímco v zimě rtuť teploměru klesá klidně až k –12 °C. Extrémní výkyvy počasí zde naštěstí nejsou příliš časté, typické letní teploty se většinou pohybují okolo 29 °C, zimní pak mezi –1 až –7 °C. Sněhu si v New Yorku příliš neužijete, i když jednou za pár let se městem prožene nějaká ta sněhová bouře a následné závěje pak vyženou do ulic všechny milovníky běžeckého lyžování, kteří se hromadně vydávají do Central Parku. Duben v New Yorku většinou proprší, a tak nejpříjemnějšími měsíci k návštěvě města budou nejspíše květen a červen, popřípadě září a říjen. Průměrné jarní a podzimní teploty se pohybují mezi 15 a 24 °C.

Vodní živel

New York je s vodou neodmyslitelně spjatý. Leží při ústí řeky Hudson, která omývá ze západu Manhattan. East River, což ve skutečnosti není řeka, ale přílivová úžina, odděluje Manhattan na východě od Brooklynu a Queensu a spojuje průliv Long Island Sound se zátokou Upper New York Bay. Písečné pláže jižního Brooklynu a Queensu jsou omývány vodami Atlantského oceánu. Odhaduje se, že na obeplutí Manhattanu by potřeboval zdatný plavec přibližně sedm a čtvrt hodiny (rozhodně to však nikomu nedoporučujeme).

Město chodců

Na rozdíl od jiných amerických měst je New York ideálním místem pro pěší turistiku, přičemž zabloudit se zde takřka nedá díky přísně pravoúhlému uspořádání ulic – z východu na západ vedou streets (ulice), ze severu na jih pak avenues (třídy). Mezi nejznámější určitě patří Sixth Avenue, oficiálně zvaná Avenue of the Americas. Pozor si dejte pouze jižně od 14th Street, uspořádání ulic tu poněkud vybočuje z normálu.

Západní část Manhattanu (Manhattan West) má ulice řazeny opravdu tak svérázným způsobem, že orientace je tu složitá i pro starousedlíky. Dalším „chaotičtějším“ bodem, co se orientace ve městě týče, je oblast pod Houston Street, kde končí číslování severojižních ulic. Zapamatujte si, že hranici mezi východní a západní částí Manhattanu označují Fifth Avenue a v severním směru Central Park.

Bezpečnost

Někteří lidé mají z procházek po newyorských ulicích obavy, zejména kvůli domnělému nebezpečí okradení či náhodného přepadení. Skutečnost je však taková, že New York je již léta jedním z nejbezpečnějších amerických měst. Samozřejmě tu narazíte na kapsáře či násilníky, ale jen v takové míře, která je prakticky shodná s ostatními světovými velkoměsty. Pokud nebudete dávat příliš najevo své jmění, podobným nepříjemným setkáním se snáze vyhnete.

Newyorské ulice jsou plné života prakticky po celý den. Lidé v centru města žijí i pracují, snad jen Midtown a jižní Manhattan, vysloveně obchodní části města, se navečer poněkud vylidní. Naopak městské části East Village, West Village a Theatre District zažívají největší nápor právě večer. Pokud bychom měli jmenovat oblasti, kterým je lépe se po setmění vyhnout, pak to budou Central Park, Battery Park a Harlem.

Metro, autobusy a taxíky

I když se díky výše zmíněnému systému uspořádání ulic můžete po New Yorku pohybovat bez problémů pěšky, město se chlubí i skvělým metrem a kvalitní sítí autobusů MHD. V mnohých stanicích metra i přímo v autobusech jsou k dispozici tištěné plánky města a můžete využít i řadu navigačních aplikací do chytrých telefonů. I když pověst newyorského metra není nejlepší, je ve skutečnosti spolehlivé, čisté a bezpečné. Přesto nepokoušejte osud a necestujte v něm sami po jedenácté hodině večer. Metro je ideální volbou pro cesty na větší vzdálenosti; pokud se potřebujete přesunout jen o několik bloků dále, pěšky to bude určitě rychlejší.

Kromě cestování v podzemí lze využít i služeb autobusových linek. Autobusy jsou relativně pomalé, ale spolehlivé, a při jízdě se můžete kochat pohledem na newyorské ulice. Ideální je jezdit autobusem při cestách ve směru z východu na západ. Každý autobus nese označení cílové stanice, na zastávkách jsou umístěny mapky tras.

Poznávacím znamením New Yorku jsou velké žluté taxíky. Na rozdíl od jiných měst, kde si musíte odvoz domlouvat předem, se v New Yorku taxíky prostě „zjevují“. Stačí si na vůz mávnout, a pokud je volný, je váš. Ve městě funguje taxislužba již od roku 1907, kdy John Hertz založil společnost Yellow Cab Company. Cesta taxíkem v dopravní špičce však není ani rychlá, ani zábavná, a cena se navíc může vyšplhat do poměrně nepříjemných výšin. Rozhodně bude ve výsledku výhodnější využít metro.

Výjimečné město

Většina turistů bývá při své první návštěvě města nadšena. Všechno je tu velké a vzrušující, počínaje procházkou lesem mrakodrapů v Midtownu a konče pohledem na zdejší ikonu, sochu Svobody. Mnozí jsou ohromeni i pouhou procházkou po Central Parku, ať už za krásného letního dne, či za větrného zimního odpoledne. Po několika dnech ve městě možná pochopíte, proč si místní o svém městě myslí, že podobné místo jako New York na světě prostě a jednoduše není.

Momentka z Brooklynského mostu

Socha Svobody

Pohled na Manhattan z Brooklynského mostu

White Horse Tavern v Greenwich Village

Les uprostřed města

Když anglický mořeplavec Henry Hudson poprvé plul po řece, která dnes nese jeho jméno, jeho první důstojník Robert Juett si poznamenal: „Objevili jsme nádherný kus země, plný květin a vysokých majestátních dubů, krásnější na světě není.“ New York má více než 11 300 hektarů parků, z nichž 4000 hektarů je zalesněných. Na římsách mrakodrapů v Midtownu hnízdí sokoli stěhovaví, do Bronxu se občas zatoulají z Westchester County kojoti. Architekt Frederick Law Olmsted, tvůrce Central Parku, se řídil zásadou tvrdící, že „pohled na krásy přírody je ku prospěchu lidského zdraví a vitality“.

Rušné ulice

Při návštěvě New Yorku si nenechte ujít:

Panoráma města. Ať už se vydáte na vrchol Empire State Building, uvelebíte se uprostřed Central Parku a zadíváte se na les mrakodrapů kolem vás, nebo si budete prohlížet Lower Manhattan zpoza Brooklynského mostu, vždy si uvědomíte, že máte před sebou pohled na pravděpodobně jednu z nejdokonalejších městských krajin na světě.

Plavbu k soše Svobody. Naloďte se na palubu trajektu směřujícího na Ellis Island, nebo na bezplatný trajekt Staten Island Ferry a vydejte se seznámit se symbolem New Yorku.

Návštěvu Muzea moderního umění (MoMA). Nezapomenutelný umělecký zážitek na vás čeká v jedinečném muzeu, v němž si můžete prohlédnout díla takových velikánů, jakými byli Picasso, Van Gogh či Hopper.

Procházku po High Line. Chcete-li na chvíli uniknout hluku velkoměsta a všudypřítomným davům, vystoupejte po některém z mnoha schodišť do lůna originální zelené oázy, spojující Chelsea a Meatpacking District.

Ochutnávku různých místních specialit. Zaskočte do obchodu se speciálními potravinami Zabar’s na Upper West Side, zakousněte se do výtečného hotdogu v některém z pouličních stánků, nebo se vydejte na průzkum Lower East Side a ochutnejte některé zdejší tradiční židovské jídlo.

Broadway. Pokud neseženete lístky na představení, zastavte se alespoň na chvilku na slavné Great White Way (Velké bílé ulici) a dopřejte si svačinku, zatímco z okolí na vás budou shlížet slavné tváře divadelního světa.

Brooklynský most. Pokochejte se divem stavitelství 19. století a vydejte se po něm do čtvrti Brooklyn.

Pořádnou noční jízdu. Vyzkoušejte třeba klasické jazzové doupě v Greenwichi nebo extravagantní bar v Meatpacking Districtu, každopádně si dosyta užijte noc ve městě, které nikdy nespí.

V Little Italy

Times Square přitahuje davy turistů

Taxíky jsou v New Yorku všudypřítomné

Typické suvenýry

Užitečné tipy

Rezervace. Pokud se spokojíte s večeří v levnější restauraci či bufetu, s rezervací si nemusíte dělat starosti. V luxusnějším podniku si však neopomeňte včas rezervovat místo. I v případě, že to uděláte, může chvíli trvat, než vás personál na místa uvede. Jediným způsobem, jak se čekání v přeplněných restauracích vyhnout, je zajít na večeři v netradičním čase.

Apple Store. Vlajková prodejna společnosti Apple je otevřena nonstop 365 dní v roce. Na všech zde vystavených počítačích můžete zdarma brouzdat po netu.

Levné vstupenky. Zlevněné vstupenky na představení uváděná téhož dne je možné si zakoupit v některé z poboček TKTS Ticket Booths (www.tdf.org).

Společné vstupenky a přednášky. Společná vstupenka do Muzea moderního umění (MoMA) a na vyhlídkovou plošinu Top of the Rock vám ušetří 20 % z ceny. Bezplatné přednášky jsou v MoMA na programu denně v 11.30 a 13.30. Můžete zde navštívit i některý z workshopů a vašim ratolestem se určitě bude zamlouvat prohlídka s programem pro děti.

Něco pro cyklisty. Upper West Side nyní můžete rychleji a bezpečněji projet pruhem vyhrazeným pro cyklisty. Vede po Ninth (Columbus) Avenue od 96th Street po 77th Street, v roce 2013 byl schválen plán na jeho prodloužení směrem na jih k 59th Street a směrem na sever ke 110th Street. Jízdu na kole si užijete i v Central Parku, nebo se můžete projet kolem něj po 10km okruhu – o víkendech zde nejezdí auta. Půjčovnu kol najdete na adrese 348 West 57th Street, poblíž Ninth Avenue (www.bikerentalcentralpark.com).

Prohlídky Harlemu. Harlem Spirituals (www.harlemspirituals.com) a Harlem Heritage Tours (www.harlemheritage.com) mají v nabídce jedny z nejlepších komentovaných prohlídek čtvrti, tematicky zaměřených například na historii či gospel, nabízí i večerní exkurze po jazzových klubech.

Středověká hudba. Na telefonním čísle 212 650 2290 vám poskytnou informace o koncertech v muzeu The Cloisters, pořádaných v románské kapli Fuentidueña. Orchestr zde hraje středověké skladby na dobové nástroje. Zakoupením vstupenky na koncert získáte i možnost bezplatné návštěvy muzea v témže dni.

Governors Island. Bývalá vojenská základna o rozloze 70 ha je dnes velkým parkem, ve kterém si můžete prohlédnout několik pevností a dalších historických budov. Místní sem často vyráží na pikniky. Zdarma vás sem dopraví trajekt, který vyplouvá z terminálu Maritime Terminal nedaleko Battery Parku. Cesta trvá asi 10 minut (www.govisland.com; červen–říjen so–ne 10.00–19.00).

Pláže na Long Islandu. New York sice leží na pobřeží, přesto je tu o pláže poměrně nouze. Ty, ke kterým je možné dojet metrem, bývají za slunečných dní naprosto přelidněné. Nejkrásnější pláže leží dvě až tři hodiny vlakem či autobusem od Manhattanu a najdete je na Long Islandu a v New Jersey.

Pochoutka z okouna

Stravování

Turisté brzy pochopí, proč je jídlo pro Newyorčany vášní. Návštěva města je pro příznivce gastronomie opravdovou výzvou – čeká na vás nepřeberné množství jak luxusních restaurací, tak pouličních stánků.

New York měl od nepaměti ve světě gastronomie výsadní postavení. Zdejší „tavicí kotlík“ vám nabídne prakticky vše, od specialit židovské kuchyně přes mexická tacos až po tradiční italské pokrmy. Lze si pochutnat na obyčejném hotdogu za 2 dolary, ale také si můžete dopřát luxusní hamburger za 32 dolarů. Pro New York jsou typické malé restaurace zvané „diners“, které najdete v každé čtvrti a které jsou v provozu od rána do večera. V jejich jídelních lístcích najdete jak jednodušší pokrmy (sendviče, saláty apod.), tak plnohodnotná jídla o několika chodech, vše za velmi rozumné ceny. Luxusní newyorské restaurace vám nabídnou to nejlepší z italské, francouzské, asijské i místní kuchyně.

Móda v jídle

Móda a New York jedno jest. Módní záležitostí ve světě gastronomie jsou podniky, v jejich čele stojí nejrůznější kuchařské celebrity, často i ze zámoří, třeba z Londýna, Paříže či Říma. Mezi ty nejznámější šéfkuchaře patří například Jean-Georges Vongerichten, David Chang či April Bloomfieldová.

Dalším módním trendem je doplňování přívlastků té které restaurace slovíčky „haute“ či „real“, čímž je zdůrazněna kvalita a autentičnost podávaných pokrmů. Narazíte-li na restauraci s nápisem „Haute Italian“, vězte, že tu na vás čeká italská kuchyně ve své nejluxusnější a nejpropracovanější podobě. Mnohé restaurace si zakládají na čerstvých sezonních ingrediencích, produktech od místních farmářů a biopotravinách.

Alternativní stravování

Ve městě najdete dostatek podniků zaměřených na kuchyni pro vegetariány a vegany. V posledních letech se na jídelních lístcích mnoha restaurací objevují dietní pokrmy, označované kouzelnou předponou „bez-“. Pokrmy bezlepkové, bezmléčné či jiné „bez-“ diety se pomalu, ale jistě stávají standardní součástí newyorské restaurační scény.

Lahůdkářství

Opravdovým požitkem je návštěva newyorského lahůdkářství, pekárny, cukrárny či specializovaného obchodu pro labužníky. K nejznámějším podnikům tohoto druhu patří Zabar’s, Dean & Deluca, Eataly a Barney Greengrass, jež nabízejí ty nejkvalitnější výběrové sýry, masné výrobky, ryby či pečivo. O něco skromnější sortiment (ale s naprosto srovnatelnou kvalitou) najdete v nejrůznějších rodinných obchůdcích se zahraničními specialitami: v italských či židovských lahůdkářstvích nebo pekárnách zaměřených na sladké pečivo či bagely (pečivo ve tvaru prstence). Nechybí ani tradiční asijská tržiště.

Trendy podle oblastí

Midtown

V Midtownu sídlí několik světově proslulých a zároveň také nejdražších restaurací, jmenujme například Four Seasons, Le Bernardin či Per Se. Mezi nejznámější podniky této části Manhattanu patří legendární Grand Central Oyster Bar na nádraží Grand Central Terminal.

Pokud chcete v Midtownu vyrazit na večeři, bez předchozí rezervace se s největší pravděpodobností neobejdete. To platí zejména pro večeře před i po divadelních představeních.

Některé restaurace vyžadují od hostů dodržování určitých pravidel oblékání. Pánové by měli mít společenský oblek (nebo alespoň sako), dámy by měly být opravdovými dámami. V neděli a často i v sobotu na oběd je mnoho restaurací v Midtownu zavřeno, většina byznysmenů a úředníků, ze kterých tyto podniky přes týden žijí, je totiž o víkendech pryč.

Meatpacking District, Chelsea, SoHo a Tribeca

Meatpacking District je ideálním místem k návštěvě restaurace. Mezi hosty zde často narazíte na nějakou modelku. Chelsea Market na Ninth Avenue a 15th Street je rájem gurmánů – najdete tu desítky pekařství a masných krámků, dále obchody s kuchyňskými potřebami a dalšími záležitostmi točícími se okolo gastronomie. Samozřejmostí je množství restaurací a bister.

Jakmile se SoHo stalo ikonou uměleckého světa, začaly sem proudit davy turistů ve snaze být alespoň na chvíli „u toho“. Tomu také odpovídají ceny v restauracích. Nicméně pokud nechcete dát nekřesťanských 35 dolarů za steak v Balthazaru, zaskočte do Fanelli Café, zdejší ceny jsou příjemnější.

V roce 1976 se do čtvrti přistěhoval Robert De Niro a o něco později začal investovat do restaurací jako Nobu a Tribeca Grill. Herec nedá na svou čtvrť dopustit a doporučuje ji jako ideální místo k životu.

East Village a Lower East Side

Ještě poměrně nedávno neexistovaly prakticky žádné pádné důvody, proč se do čtvrtí East Village a Lower East Side vydávat, natož po setmění. Dnes je situace diametrálně odlišná, obě čtvrti ožívají se západem slunce bujarým nočním životem a pro mnoho Newyorčanů se staly vyhledávaným místem k posezení u večeře či u skleničky.

Lower East Side bývala kdysi spíše chudinská a většinu obyvatel tu tvořili imigranti. Dnes zde převládá kultura hipsterů. Proměna čtvrti je patrná především při pohledu na stylové restaurace v okolí Ludlow Street a Clinton Street, dokonce i dříve zanedbaná ulice Bowery se stala rájem gurmánů. Chcete-li se na vlastní oči přesvědčit, jak čtvrť vypadala dříve, zaskočte do židovského lahůdkářství Katz’s Delicatessen nebo navštivte některou z levných indických restaurací v okolí 6th Street mezi First Avenue a Second Avenue. Zdejší oblast je mezi místními známa jako „Curry Row“.

Atmosféru v East Village nejlépe poznáte, navštívíte-li některý z barů nacházejících se na Avenue A a Avenue B. Pokud je vám ale přes čtyřicet, možná se tady budete cítit poněkud nepatřičně. Do parády se tu všichni dostávají až teprve po desáté hodině večerní.

Upper West Side

Upper West Side je centrem židovské komunity, najdete tu například i slavné Lincolnovo centrum. Především je to však místo, kde září ty největší hvězdy kulinářského nebe. V okolí Columbus Circle a Lincolnova centra na vás čeká několik zajímavých restaurací, z nichž největší pozornost si zaslouží michelinská Jean-Georges. Počítejte s tím, že takřka všude budete platit horentní sumy. Mezi vyhlášené podniky v této oblasti patří Porter House New York šéfkuchaře Michaela Lomonaca, Per Se s „jedlým uměním“ šéfkuchaře Thomase Kellera (za osobu tu utratíte nejméně 300 USD!) a nejdražší ze všech, neustále plný restaurant Masa. Za příznivějšími cenami můžete vyrazit do Kellerova podniku Bouchon Bakery.

Upper East Side

Ve čtvrti Upper East Side žijí a nakupují lidé, kteří na nějaký ten dolar opravdu nehledí. Zdejší prvotřídní restaurace jsou plné zajištěných paniček, nad celou oblastí se vznáší opar luxusu a elegance. Své umění tu zhýčkaným klientům předvádí věhlasní šéfkuchaři, jako například Daniel Boulud či David Burke.

Většina špičkových restaurantů je soustředěna v západní části čtvrti. Všeobecně tu platí, že čím dále na východ, tím mladší je osazenstvo podniku. Vyhlášené jsou například bary a restaurace na Second Avenue, které navštěvují takřka bezvýhradně mladí, úspěšní a povětšinou single.

Brunch

O víkendu vymění Newyorčané chvat pracovního dne za ležérní vycházku. Každé sobotní a nedělní pozdní ráno se restaurace zaplní lidmi užívajícími si pomalejšího rozjezdu volného dne. Společně s přáteli si dopřávají tzv. brunch (pozdní snídani), samotáři si k jídlu vybalí nějakou knihu či si čtou denní tisk. Zejména nedělní brunch se tu stal jakousi tradicí.

Většina restaurací má v nabídce „brunchové“ menu, nejčastěji za pevné ceny. Originální je v tomto ohledu například restaurace Loeb Boathouse, kterou najdete na břehu jezírka v samém srdci Central Parku. Opravdovou lahůdkou je zdejší frittata (omeleta) s uzeným lososem, doporučujeme i francouzské toasty či steak s vejci. Pravděpodobně nejlepší brunch ve francouzském stylu najdete v restauraci Balthazar v SoHo, kde si svůj croissant můžete namáčet do gigantického šálku domácí horké čokolády. Pokud zatoužíte po méně formálním prostředí, vydejte se na víkend do Brooklynu.

Módní Balthazar

Pouliční stánky na Lower Manhattanu

Kam za bagely

Otázkou, kde mají ve městě ty nejlepší bagely, zaručeně vyprovokujete místní k prudké výměně názorů. Newyorčané je prostě milují, a to již od 80. let 19. století, kdy sem tento pekařský výrobek dorazil společně s židy z Polska. Bagely, které se nejprve vaří a teprve poté pečou, můžete dostat v mnoha podobách – s makovými či sezamovými semínky, rozinkami, cibulí atd. – a tradičně se pojídají se smetanovým sýrem, plátkem uzeného lososa a červené cibule. V širším centru seženete nejlepší bagely v Lenny’s Bagels (2601 Broadway poblíž 98th Street) a v Tal Bagel (333 East 86th Street nedaleko Second Avenue). V Midtownu zaskočte do Ess-a-Bagel (831 Third Avenue u 50th Street) a Pick a Bagel on Third (297 Third Avenue u 22nd Street). V Downtownu patří mezi nejvyhlášenější místa Murray’s Bagels (500 Sixth Avenue u 12th Street) a zejména dlouhodobá stálice na bagelovém nebi Kossar’s (367 Grand Street poblíž Essex Street), která se specializuje i na zvláštní druh bagelů bez středového otvoru, zvaný bialy.

Sladké potěšení

V Katz’s deli

Ceny jídel a nápojů

Cena za večeři o třech chodech pro jednu osobu:

$$$$ = více než 70 USD

$$$ = 50–70 USD

$$ = 25–50 USD

$ = méně než 25 USD

Úspěšný lov v Macy’s

Nakupování

Co se týče nakupování, je New York vskutku „rohem hojnosti“ a málokteré město se mu může rovnat. Stovky a stovky butiků, outletů, obchodních domů, nákupních center a diskontů se tu přetahují o každého zákazníka.

Od 60. let 19. století až asi do roku 1920 byla hlavní nákupní zónou New Yorku oblast, které se dnes říká Ladies’ Mile Historic District. Největší koncentrace obchodů byla na Sixth Avenue přibližně mezi 14th Street a 24th Street. Počátkem 20. století začaly směrem na sever vznikat nové obytné zóny a obchody je následovaly. Nové prodejny vznikly především v Midtownu a právě tady zůstaly dodnes. Nicméně nakupování není omezeno jen na tuto oblast. Prakticky v každé čtvrti najdete nákupní zónu, většinou přizpůsobenou potřebám a možnostem obyvatel, kteří zde žijí. Všeobecně platí, že ty nejelegantnější butiky sídlí v Uptownu (od 125th Street na sever), velké obchodní domy najdete nejčastěji v Midtownu a butiky s výstřednější módou v Downtownu. Kamkoli se v New Yorku zatouláte, nakupování nejspíše neuniknete.

Otevírací doby v obchodech jsou různé. Všeobecně se dá říct, že obchody v Downtownu otevírají a zavírají o hodinu až dvě později než ty v Uptownu. Většina obchodních domů má otevřeno po–so 10.00–18.00, ve čtvrtek bývá otevřeno i večer. Některé obchody však mají standardně otevřeno až do 20.00 či 21.00 a v provozu jsou i o nedělích.

Výprodeje nastávají každoročně po Vánocích a v polovině července, v tuto dobu můžete nakupovat takřka ve všech obchodních domech za opravdu zajímavé ceny. Výrazné slevy jsou nabízeny i o svátečních víkendech (Memorial Day, Labor Day apod.). Naprosto legendární jsou výprodeje Barneys Warehouse. Užitečné informace o výprodejích a slevách najdete na www.topbutton.com.

Obchodní domy

New York nejvíce proslavily jeho obchodní domy, ve kterých pod jednou střechou seženete vše, od nádobí po značkovou módu. Nejznámější z nich, Macy’s, sám sebe označuje za největší obchodní dům na světě. Lord & Taylor, stojící jen pár bloků severním směrem, stejně jako Bloomingdales na 1003 Third Avenue (vstup rovněž z Lexington Avenue) se zaměřují na náročnější klientelu. Ještě luxusnější jsou Saks Fifth Avenue a Bergdorf Goodman, které se specializují takřka výlučně na oblečení a módní doplňky. Na samé špici pak najdete Barneys na 660 Madison Avenue, non plus ultra světa módního nakupování.

Co si koupit

Móda

Nejdražší butiky najdete na 57th Street mezi Fifth Avenue a Madison Avenue a na Madison Avenue na 60th Street. Módní zboží pro náročnější je k dostání i v SoHo, zavedené světové značky sídlí především na Fifth Avenue. Za módními novinkami a avantgardnějšími kousky vyrazte do North of Little Italy a Lower East Side. Špičkoví návrháři sídlí i v Meatpacking Districtu. Špičkovou módu za rozumné peníze nabízí obchodní dům Century 21 (472 86th Street); slevy značkového zboží jsou tu často velmi výrazné. Vysoce kvalitním diskontem je i řetězec Loehmann’s, který má ve městě několik poboček.

Umění a starožitnosti

V New Yorku sídlí stovky uměleckých galerií, doma je tu i slavná aukční síň Sotheby’s. Avantgardnější galerie najdete především v Chelsea, ty tradiční jsou koncentrovány především na East 57th Street a v Upper East Side. V SoHo zůstalo již jen několik posledních galerií.

Starožitnosti nejlépe nakoupíte na 10th Street a 12th Street mezi Broadwayí a University Place. Desítky obchodů se starožitnostmi najdete pod jednou střechou v Manhattan Art & Antiques Center (1050 Second Avenue u 56th Street). Unikátní nábytek, koberce a všemožné doplňky z celého světa nabízí obchodní dům ABC Carpet & Home (888 Broadway u 19th Street).

Milovníkům bleších trhů doporučujeme Hell’s Kitchen Flea Market (West 39th Street mezi Ninth Avenue a Tenth Avenue), Antiques Garage (112 West 25th Street mezi Sixth Avenue a Seventh Avenue) či Green Flea Market (Columbus Avenue mezi 76th a 77th Street).

Knihy

Knižnímu trhu dominuje gigant Barnes & Noble, který má jen v New Yorku několik obřích knihkupectví. Součástí všech jsou kavárny, o víkendech tu probíhají autorská čtení. Knihy a hudební nosiče se dobře nakupují i v Greenwich Village, nejznámějším antikvariátem tu je Strand Book Store. Books of Wonder (18 West 18th Street) nabízí dětskou literaturu, mysteriózní literaturu pak The Mysterious Bookshop (58 Warren Street) a Kitchen Arts & Letters (1435 Lexington Avenue) literaturu pro kuchtíky.

Elektronika

Jedním z nejlepších míst pro nákup fotoaparátů je B&H Photo-Video (420 Ninth Avenue u 34th Street). Otevírací doba je závislá na židovských svátcích.

Co se týče hudby, dobrý výběr je v J&R Music World na 23 Park Row, naproti radnici. Pokud jste příznivci iPodů, rozhodně zamiřte do vlajkové prodejny společnosti Apple na Fifth Avenue.

Některé menší obchody s elektronikou neposkytují záruky na zakoupené zboží; raději se seznamte s reklamačními podmínkami před tím, než si tu cokoli pořídíte.

Kšiltovky z tržiště

Strand Book Store

Vystoupení v Jazz at Lincoln Center

Zábava

Stačí jen vyslovit Broadway, Metropolitní opera, Carnegie Hall či Lincolnovo centrum a všem je hned jasné, že New York je, co se zábavy a umění týče, ve Spojených státech jasnou jedničkou.

Umění a Broadway k sobě neodmyslitelně patří. Město se stalo Mekkou milovníků divadla již na počátku 20. století, kdy se Broadwayi díky elektrifikaci a zavedení pouličního osvětlení začalo přezdívat Great White Way (Velká bílá ulice). Dnes navštíví představení na Broadwayi ročně na 12 milionů diváků.

Stejné vážnosti se těší New York i ve světě hudby. Uznávaná Metropolitní opera byla založena v roce 1880. Město je hudebním centrem celosvětového významu především od založení hudebního vydavatelství Tin Pan Alley na počátku 20. století, které stálo u zrodu hudebního průmyslu v USA. V Lincolnově centru sídlí jedenáct souborů, včetně opery, baletu, divadla a symfonického orchestru. Newyorské kluby jsou od nepaměti místem, kde se utváří podoba swingu, jazzu, rocku i rapu.

Divadlo

Vedle desítek divadel, sídlících na Broadwayi či v její těsné blízkosti, je New York domovem i několika neziskových repertoárových společností, zaměřených na nové kusy i nová nastudování starších děl; mnohé z nich mají vlastní představení také na Broadwayi. Ve městě dále najdete přes sto menších divadel se 100–500 místy k sezení, souhrnně označovaných „off-Broadway“, a také množství ještě menších scén, které jsou známé pod označením „off-off Broadway“. Mezi průkopníky „off-Broadwaye“ můžeme zařadit například divadlo Playwrights Horizons, mezi jehož největší počiny patří uvedení Řidiče slečny Daisy či Sondheimovy Neděle v parku s Georgem. Více informací najdete na www.offbroadway.com. Informace o slevách na představení najdete na www.theatermania.com či www.playbill.com.

Tanec

New York City Ballet (Newyorský městský balet), jeden z nejprestižnějších amerických souborů, vystupuje v divadle Davida H. Kocha v Lincolnově centru. Tradiční je jeho vánoční inscenace Louskáčka. American Ballet Theater, další významný soubor, hostuje v průběhu jarní sezony v Metropolitní opeře a na podzim objíždí nejrůznější místa. Na moderní i klasická taneční vystoupení můžete zaskočit například do New York City Center, moderní tance nabízí po celý rok i Joyce Theater.

Hudba

New York Philharmonic Orchestra (Newyorská filharmonie) sídlí v Avery Fisher Hall v Lincolnově centru. Alice Tully Hall tamtéž je domovskou scénou komorních orchestrů. Avery Fisher Hall každoročně hostí letní Mostly Mozart Festival. Sezona v Metropolitní opeře probíhá od října do května, cenově přijatelnější New York City Opera (Newyorská městská opera) uvádí svá představení od konce října do konce listopadu a od února do dubna například v New York City Center či BAM Howard Gilman Opera House.

V areálu Lincolnova centra mají své prostory i jazzoví hudebníci, vystupují například v Time Warner Center v klubu Dizzy’s Club Coca-Cola. Mezi další známé jazzové kluby patří Blue Note a Village Vanguard. Několik legendárních klubů najdete v Harlemu, za zmínku stojí určitě Lenox Lounge. Fanoušci rocku často navštěvují Beacon Theater či Bowery Ballroom.

Film

Milovníci stříbrného plátna se v New Yorku nudit nebudou. Elinor Bunin Munroe Film Center a Walter Reade Theater (www.filmlinc.com), sídla Film Society of Lincoln Center, hostí každoročně od konce září do poloviny října Newyorský filmový festival. Mezi nejznámější kina, promítající nezávislé a umělecké snímky, patří Lincoln Plaza Cinema, Landmark Sunshine Cinema, Angelika, IFC Center, Film Forum či kinosál v Muzeu moderního umění. Od konce dubna do počátku května probíhá Tribeca Film Festival, založený Robertem De Nirem.

Noční život

New York je doslova přeplněn bary a kluby všech druhů a cenových úrovní. Nezáleží na vašem věku či zálibě, o zábavu tu budete mít vždycky postaráno. Taneční kluby, zaměřeně spíše na mladší klientelu, jsou soustředěny zejména v Downtownu, Meatpacking Districtu a ve čtvrti zvané Hell’s Kitchen (Pekelná kuchyně). Kluby se často nachází na opravdu nezvyklých místech, jakými jsou např. bývalá skladiště či půdy.

Bar Hell’s Kitchen je opravdu trendy

Sportovní taháky

Sportovní fanoušci si budou v New Yorku připadat jako v ráji. Sezona tu nikdy nekončí a zajít na zápas některého z místních velkoklubů je snem mnohých návštěvníků. Od dubna do září hrají svá utkání baseballové týmy Yankees a Mets, basketbaloví Knicks a Nets mají naopak sezonu od října do dubna. Týmy amerického fotbalu Giants a Jets hrají od září do začátku ledna. Pro české fanoušky budou asi nejzajímavější hokejisté New York Rangers, na jejichž zápas si můžete zajít do Madison Square Garden, či fotbaloví New York Red Bulls. Tenisový turnaj US Open začíná každoročně koncem srpna. Rozpis zápasů najdete na www.nycgo.com (v sekcích What to do a Sports).

Počátkem 19. století zažil New York masovou imigraci

Historické milníky

Přerod New Yorku z malé holandské obchodní stanice v pověstnou „křižovatku světa“ byl doprovázen mnoha dějinnými událostmi, v nichž nechybí občanské války, masová imigrace, nepokoje, hospodářské krize ani teroristické útoky.

Nový Amsterdam

1524

Giovanni da Verrazzano se stal prvním Evropanem, který vstoupil na půdu ostrova, zvaného indiány kmene Algonkinů Mannahatta.

1624

Holandská Západoindická společnost zakládá v jižním cípu ostrova Mannahatta malou osadu s názvem Nový Amsterdam.

1664

Válka mezi Anglií a Holandskem. Nový Amsterdam se dostává do rukou Angličanů a je přejmenován na New York.

Nezávislost a občanská válka

1776

Začátek americké války za nezávislost, kolonie vyhlašují nezávislost. Britské jednotky okupují New York až do roku 1783.

1789–90

New York se stává hlavním městem Spojených států amerických.

1811

Přijato rozhodnutí o výstavbě ulic v pravoúhlém uspořádání.

1830

Do města připlouvá mnoho přistěhovalců z Irska a Německa.

1835

Velký požár pustoší značnou část Manhattanu.

1848–9

Krach revoluce roku 1848 v Německu přivádí do New Yorku řady politických uprchlíků.

1861–5

Americká občanská válka. Město stojí na straně Severu. V roce 1863 propukají při odvodech v ulicích nepokoje.

Konec 19. století

1865

Do města připlouvají ve značných počtech Italové, Číňané a židé.

1883

Otevřen Brooklynský most.

1886

Odhalena socha Svobody, dar Francie Spojeným státům.

1892

Vstupní branou pro imigranty se stává Ellis Island. Do jeho uzavření v roce 1954 jím prochází na 12 milionů přistěhovalců.

1898

Pět newyorských čtvrtí se spojuje v jeden celek.

20. století

1902

Flatiron Building se nakrátko stává nejvyšší budovou světa.

1913

Nejvyšší budovou světa se stává mrakodrap Woolworth Building. Roku 1930 jej předhání Chrysler Building.

1917

USA vstupují do 1. světové války.

1929

Krach na newyorské burze, začátek Velké hospodářské krize.

1931

Nejvyšší budovou světa se stává Empire State Building.

1933–45

Před hrozbou nacismu prchá do New Yorku mnoho Evropanů.

1941

USA vstupují do 2. světové války.

1946

OSN se začíná scházet v New Yorku.

1970

Ekonomický propad města, zlepšení přichází až v roce 1976.

1972

Nejvyššími budovami světa se stává dvojice mrakodrapů World Trade Center se 110 patry.

1975

Město odvrací bankrot díky půjčce od federální vlády.

1987

„Černé pondělí“ na Wall Street; akcie ztrácejí 30 % své ceny.

1993

Starostou města je zvolen Rudolph Giuliani, vyhlašuje válku kriminalitě. World Trade Center poškozeno explozí nálože.

21. století

2000

Oslavy nového milénia na revitalizovaném Times Square.

2001

Teroristický útok na World Trade Center, dvojice unesených letounů vráží do budov tzv. dvojčat. Při zřícení obou mrakodrapů umírá na 3000 lidí. Starostou města zvolen Michael Bloomberg.

2003

Při masivním výpadku elektřiny se ocitá celý New York ve tmě. Průzkumy FBI ukazují, že New York je nejbezpečnějším z velkých měst v USA.

2004

Po velkolepé rekonstrukci je na Manhattanu znovuotevřeno Muzeum moderního umění.

2008

Demokratický senátor Barack Obama je zvolen prezidentem USA. Wall Street se ocitá v největší krizi od dob Velké hospodářské krize.

2009

Michael Bloomberg se potřetí stává starostou New Yorku. Baseballové kluby Yankees a Mets otevírají nové stadiony. High Line Park je zpřístupněn veřejnosti.

2011

Aktivisté z hnutí Occupy Wall Street se schází na Manhattanu.

2012

Hurikán Sandy páchá značné škody na pobřeží města a na jeho dopravním systému.

Krach na newyorské burze v roce 1929

Doporučené trasy

Fifth Avenue

Times Square a Herald Square

Muzeum moderního umění

Organizace spojených národů a Midtown East

Central Park

Metropolitní muzeum umění

Muzea na Upper East Side

Upper West Side

Harlem

The Cloisters

Flatiron, SoFi, Union Square a Chelsea

Greenwich Village

SoHo a Tribeca

East Village a Lower East Side

Lower Manhattan

Socha Svobody a Ellis Island

Brooklyn

Bronx

1 Fifth Avenue

Foyer Empire State Building

délka trasy: 2,5 km

ČAS: půl dne

výchozí bod: Empire State Building

cíl: Grand Army Plaza

doporučení: Empire State Building navštivte co nejdříve ráno (vyhnete se neúnosným frontám) nebo sem zajděte navečer, pohled na západ slunce nad Manhattanem je fascinující. Pokud nechcete stát v dlouhých frontách, Top of the Rock za Empire State Building je plnohodnotnou náhradou.

Fifth Avenue je jednou z nejznámějších tříd New Yorku, jež takřka do písmene vystihuje podstatu tohoto města. Stojí tu několik newyorských ikon, k nimž patří Empire State Building, Rockefellerovo centrum či katedrála sv. Patrika. Ulice je zároveň rájem nakupujících.

Kdysi bývala místem, kde se s oblibou scházela newyorská smetánka. Pokud v dnešní době řeknete Manhattan, mnoho lidí si představí právě Fifth Avenue s jejími mrakodrapy, impozantními budovami a značkovými obchody.

Empire State Building

Jako raketa připravená ke startu se nad 34th Street a Fifth Avenue vypíná asi nejslavnější newyorský mrakodrap Empire State Building [1] (www.esbnyc.com; vyhlídka denně 8.00–14.00, poslední výstup ve 13.15; vstupné). Tato stavba ve stylu art deco, pocházející z roku 1931, byla v době svého otevření nejvyšší budovou na světě. Mrakodrapy v Dubaji, Tchai-peji, Chicagu, Kuala Lumpuru i zdejší One World Trade Center ji dávno výrazně převyšují, stále však platí, že pohled z vyhlídky v 86. patře je jednoduše neuvěřitelný – za jasného dne dohlédnete až do vzdálenosti 128 km.

Znalci kinematografie jistě vědí, že právě zde čekal opuštěný Cary Grant na Deborah Kerrovou ve filmu Nezapomenutelná láska (1957), Tom Hanks se tu seznámil s Meg Ryan ve snímku Samotář v Seattlu (1993) a Fay Wrayová si dala dostaveníčko s hlavním hrdinou filmu King Kong (1933).

Vstupenky

U bezpečnostní kontroly, pokladny i výtahu se stále tvoří fronty. Dá se jim vyhnout, pokud si koupíte vstupenku on-line. Budete sice také muset projít bezpečnostní kontrolou a počkat na výtah, ale alespoň nestrávíte hodiny ve frontě na vstupenku. Pokud máte peněz nazbyt, pořiďte si Express Pass Ticket, se kterým získáte právo všechny ve frontě předběhnout. Za příplatek je i vstupenka na vyhlídku ve 102. patře, kterou pořídíte pouze v pokladně ve druhém patře.

New York Skyride

Atrakce New York Skyride je simulovaný let nad New Yorkem, namluvený známým hercem Kevinem Baconem. Tato vzrušující podívaná se bude líbit především dětem; pro dospělé jde přece jen o virtuální realitu, která se nemůže vyrovnat reálnému pohledu na New York z vyhlídkové plošiny. Nicméně výhodou vstupenky na Skyride je to, že se s ní snáze a rychleji dostanete na vyhlídku.

Newyorská veřejná knihovna

Pokračujte po Fifth Avenue na sever. Ve většině zdejších velkolepých palácových domů, které dříve patřily takovým prominentním rodinám, jakými byly například Astorové a Vanderbiltové, dnes sídlí nejrůznější diskonty. Starosvětská elegance na vás doslova dýchne při pohledu na budovu New York Public Library [2] (Newyorská veřejná knihovna; www.nypl.org; po–so 10.00–18.00, út–st do 20.00; prohlídky denně; vstup zdarma) na 42th Street. Budova se oficiálně jmenuje Stephen A. Schwarzman Building po americkém miliardáři, který knihovnu štědře dotoval.

Stavba z bílého mramoru pochází z roku 1911 a za povšimnutí stojí zejména její mohutné korintské sloupy, velkolepá schodiště a sochy lvů u vchodu. Jejími autory jsou John Merven Carrère a Thomas Hastings. Lvi, střežící vstup, jsou dílem Edwarda Clarka Pottera; za Velké hospodářské krize jim dal tehdejší newyorský starosta Fiorello LaGuardia jména Trpělivost a Odvaha.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy New York.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.