Obsah

Ideální trasy pro...

Úvod

Objevte Amsterdam

Stravování

Nakupování

Historické milníky

Doporučené trasy

Kanály zlatého věku

Hlavní náměstí

Muzejní čtvrť

Historické centrum (Wallen)

Okolí zoo

Přístav

Kanály na šlapadle

Amsterdam tramvají

Na kole podél řeky Amstel

Jordaan

Židovská čtvrť

Amsterdamse Bos

Leidseplein

Rembrandtplein

Čtvrť červených luceren

Haarlem a Zandvoort

Na kole kolem jezera IJsselmeer

Haag

Praktické informace

Ubytování

Restaurace

Noční život

Tipy A–Z

Užitečné fráze

Literatura a film

O publikaci

Ideální trasy pro…

Milovníky umění

Díky vynikajícím uměleckým muzeím (Van Goghovu, Stedelijk a Rijksmuseu) v Muzejní čtvrti (trasa 3) se město vyrovná nejproslulejším světovým destinacím. V Židovské čtvrti pak navíc najdete Rembrandtův dům (trasa 11).

Rodiny s dětmi

Navštivte zoo a Tropenmuseum Junior v blízkosti zoo (trasa 5) nebo NEMO Science Centre a Námořní muzeum nedaleko přístavu (trasa 6).

Samotáře a individualisty

Městu můžete snadno uniknout, vydáte-li se na sever podél pobřeží (trasa 17) přes bývalé vnitrozemské moře Zuiderzee nebo na jih do lesoparku Amsterdamse Bos (trasa 12).

Příznivce historie

Ve starobylém centru města (trasa 4) stojí za pozornost zejména Stará burza a Oude Kerk. Prohlédněte si také kanály ze 16. a 17. století zbudované v tzv. zlatém věku (trasa 1).

Hudební fanoušky

Milovníci vážné hudby se mohou poohlédnout po koncertech v Concertgebouw (trasa 3), zatímco fanoušky rocku bude asi více zajímat, kdo hraje v Melkweg, jednom z nejlepších hudebních klubů ve městě (trasa 13).

Deštivé dny

Pokud se nacházíte v Muzejní čtvrti (trasa 3), máte se kam skrýt před deštěm na celé hodiny. Další možností je vydat se na průzkum Amsterdamu tramvají: prohlédnete si město a přitom budete v suchu (trasa 8).

Noční ptáky

Na Leidseplein (trasa 13) a Rembrandtplein (trasa 14) kypí život ve spoustě barů a nočních klubů. Další možnosti zábavy se pak pro svobodomyslné návštěvníky nabízí ve čtvrti červených luceren (trasa 15).

Zábavu na pláži

Zamiřte do Haagu (trasa 18) a do přilehlého přímořského resortu Scheveningen nebo do městečka Zandvoort nedaleko Haarlemu (trasa 16) – obě místa jsou z Amsterdamu snadno dostupná.

Úvod

Poznejte místopis, zvyky a kulturu Amsterdamu. V průvodci naleznete také detailní informace o místní kuchyni či dějinách a inspiraci, co podniknout, když do města zavítáte.

Objevte Amsterdam

Stravování

Nakupování

Historické milníky

Most Blauwbrug a řeka Amstel

Objevte Amsterdam

Amsterdam je jedno z nejpřátelštějších a nejromantičtějších měst v Evropě. Potěší svými malebnými kanály, zapůsobí muzei, ale dokáže také provokovat svými liberálními postoji. Je to prostě město jako žádné jiné.

Amsterdam se zrodil zdánlivě sám od sebe, když se malá rybářská vesnička proměnila v srdce Nizozemska coby koloniální mocnosti. Vliv Východoindické společnosti zůstává dodnes patrný – jak na velkolepých budovách postavených v oněch dobách, tak na existenci početné indonéské komunity, jejíž vábivě kořeněná kuchyně kontrastuje s konzervativním holandským způsobem přípravy jídla.

Ústřední roli v historii, místopise a kultuře Amsterdamu hraje voda. Rybářům, kteří si ve 13. století zbudovali své chýše při ústí řeky Amstel, zajišťovaly živobytí rybami oplývající vody vnitrozemského moře Zuiderzee, i když v nízko položené rozbahněné deltě byly jejich rodiny vydány na milost a nemilost větru a mořskému příboji. Komunita však vzkvétala, zvláště poté, co byla vybudována přehrada, která udržovala vody Zuiderzee pod kontrolou. To s sebou zároveň přineslo možnost kotvení na řece Amstel v místech, kde se dnes nachází nádraží Centraal Station.

Nehledě na bohatou historii je však Amsterdam bezpochyby městem 21. století, které je proslulé svým tolerantním přístupem k sexu a drogám – tolerantním, ne však nevšímavým. Zákony a přístup Amsterdamu se mění. Zůstává však celkový dojem, jímž město působí na své návštěvníky, kteří se sem sjíždějí ze všech koutů světa.

Místopis

Amsterdam je s více než 800 tisíci obyvatel největším a také hlavním nizozemským městem, ačkoli sídlo vlády se nachází v nedalekém Haagu (trasa 18). Leží v nizozemské provincii Severní Holandsko, podle níž se často nesprávně nazývá i celá země, jejíž oficiální název zní Nizozemské království.

Půvab Amsterdamu tkví z velké části v síti kanálů. Grachtengordel, soustředné kanály ve tvaru podkovy obepínající centrum, tvoří nejstarší část města. Názvy jako Prinsengracht (Princův kanál), Herengracht (Panský kanál) a Keizersgracht (Císařský kanál) připomínají zlatý věk Amsterdamu.

Pro návštěvníky to znamená, že to k uklidňujícímu pohledu na kanál nikdy nemají příliš daleko. Současně ale také platí, že není snadné pohybovat se v těchto částech města autem a nejpohodlnější je objevovat oblast pěšky. Největším nebezpečím, které vám v takovém případě hrozí, je, že nečekaně vkročíte před jedoucí kolo – nejoblíbenější dopravní prostředek ve městě. Funguje tu také dobrý systém veřejné dopravy, ten však využívají spíše místní než turisté, protože pohybovat se po městě pěšky je snadné – a také příjemné pro oči.

Historie

Malá rybářská osada Amstelredamme se brzy rozrostla a stala se komoditní burzou, k jejímuž rozvoji výrazně přispěl příliv vlámských tkalců a židovských obchodníků. V roce 1275, kdy bylo město oficiálně založeno, udělil hrabě Floris V. obyvatelům Aemstelledammu právo bezcelního užívání vodních cest. Tento krok podpořil další růst obchodu. Lodě tu v místech dnešního Damu vykládaly pobaltské dřevo, sůl a koření a odplouvaly s nákladem látek, nábytku a obilí.

Zlatý věk

Amsterdamský zlatý věk započal na sklonku 16. století. Ve městě vzkvétalo výtvarné umění, kultura a věda. Slovy historika Simona Schamy: „Patrně neexistuje jiný příklad ucelené a velmi původní civilizace, jež by vykvetla v tak krátkém čase na tak malém území.“ Ačkoli lesk a sláva v následujících čtyřech staletích trochu pobledly, odkaz zlatých časů prostupuje i konáním následujících generací.

Populační exploze

V první polovině 17. století vzrostl počet obyvatel města ze 60 na 220 tisíc. Kromě katolíků ze zemí, kde bylo toto vyznání perzekuováno, přijal protestantský Amsterdam také hugenotské a valonské emigranty z Francie, luterány z Německa a Židy z Německa a Portugalska, a vytvořil tak ukázkový příklad tolerance. Krom toho přijížděli do města četní obyvatelé kolonizovaných území v Africe, na Dálném a Středním východě či v západní Indii. Amsterdam tak získal pověst nejkosmopolitnějšího města v Evropě. Výsledný etnický mix je dodnes patrný.

Stejně významné bylo založení Verenigde Oost-Indische Compagnie (VOC), nizozemské Východoindické společnosti, v roce 1602. Společnost se zabývala obchodováním s Orientem. Její obdoba pro západní Indii byla založena v roce 1621. V roce 1609 zahájila provoz amsterdamská banka a v roce 1611 amsterdamská burza. Dlouhé a obtížné námořní cesty do vzdálených kolonií vyžadovaly pevné a odolné lodě a loděnice VOC v amsterdamském Oostenburgu se ve své době staly největším průmyslovým komplexem světa.

Krásná umění, která se v Nizozemsku objevují, byla přímým důsledkem vzniku zámožné střední třídy. Na rozdíl od umělců italské renesance, kteří byli závislí na zakázkách významných mecenášů, mohli nizozemští malíři přijímat výhodné pracovní nabídky, které často přicházely od bohatých (třebaže řadových) občanů.

Rozpad říše

Na konci 18. století se zřetelně projevuje umělecký i obchodní pokles. Ačkoli byl mezinárodní obchod i nadále ústředním bodem nizozemského bohatství, nebylo zemi souzeno stát se dlouhodobou koloniální mocností jako například Británie nebo Francie.

V roce 1795 napadli Amsterdam Francouzi a v roce 1808 dosadil Napoleon svého bratra Ludvíka na post nizozemského krále. Amsterdam dostal roli hlavního města. Po Napoleonově potupném odchodu z Evropy, jíž 20 let dominoval, se severní a jižní provincie Nizozemska sjednotily. V roce 1831 se však jižní provincie osamostatnily pod názvem Belgie. Nizozemsku se podařilo uchovat většinu říše, jejíž plody (především káva, kaučuk a dřevo) zůstaly nosnými pilíři ekonomiky země až do 20. století.

1. a 2. světová válka

Během 1. světové války se země nepřipojila ani ke Spojencům, ani na stranu Ústředních mocností. Její neutralita však na nacisty příliš nezapůsobila, neboť 10. května 1940 obsadilo Nizozemsko tehdejší nacistické Německo. Nejznámější nizozemskou obětí následného holokaustu se stala Anna Franková, jejíž deník je přesvědčivým a dojemným popisem života skrývající se židovské rodiny. Dnes je Anne Frank Huis jednou z turisticky nejnavštěvovanějších památek města.

Poválečné období

Země se ještě vzpamatovávala z pěti let nacistické okupace, když ji postihla další katastrofa. V roce 1953 Severní moře prolomilo kvůli nešťastné kombinaci nepříznivých povětrnostních podmínek protizáplavové zábrany v Zeelandu. O život přišlo více než 1800 lidí. O rekultivaci zaplavované půdy by mohly vyprávět i všechny kanály, větrné mlýny, hráze a poldry.

V poválečném období se Amsterdam dostal do popředí zájmu díky své pověsti města s liberálním přístupem k sexu, drogám a squattingu.

V roce 1957 vstoupilo Nizozemsko do Evropské unie (v té době do Evropského hospodářského společenství). Přirozeně silná pozice v oblasti zemědělské výroby a obchodu mu v rámci společenství zajišťovala úspěch. Amsterdam se stal jednou z nejvyhlášenějších turistických destinací světa, která těží ze svého historického centra a bohatých uměleckých sbírek. Dnes podobně jako ve zlatém věku využívá bankovnictví, obchod a moderní „poutníky“ (v podobě turistů), aby i do budoucna zůstal bohatým městem.

Výzvy 21. století

Vražda režiséra Thea van Gogha v roce 2004 motivovaná jeho protiislámskými postoji vyvolala rasové střety. Následný vstup kontroverzního pravicového politika Geerta Wilderse do koaliční vlády, k němuž došlo v roce 2010, společenské napětí nijak nezklidnil. Nizozemské ekonomice – páté nejsilnější v eurozóně – se nevyhnula krize eura. Běžnému turistovi však multikulturní Amsterdam připadá pozoruhodně integrovaný a stopy finančního poklesu nezaznamená. Ve městě byly otevřeny nové elegantní hotely, restaurace oceněné michelinskými hvězdami a luxusní designérské butiky. Proběhla rekonstrukce uměleckých galerií včetně pozoruhodné transformace Rijksmusea. Na nábřeží v místě kdysi zchátralých doků vyrostly ambiciózní nové budovy.

Klima

Počasí je v Nizozemsku podobně nevyzpytatelné jako v Británii. Typická je chladná a na srážky bohatá zima a teplé deštivé léto. V kterémkoli období roku se však můžete dočkat nádherných slunečných dní. Amsterdam dává naději na dlouhá období s jasnou oblohou, která střídají krátké nápory zimy.

Obyvatelstvo

Obyvatelé Amsterdamu se téměř rovnoměrně dělí na obyvatelstvo nizozemského původu a občany s imigrantskými kořeny, které však často sahají několik generací do minulosti. Většinou pocházejí z bývalých nizozemských kolonií jako Surinam či Indonésie. Početnou komunitu také tvoří přistěhovalci z Turecka či Maroka. Tolerantní přístup k životu do města vábí mnoho mladých lidí, ať už natrvalo, nebo na přechodnou dobu.

Místní zvyky

Obvykle není nutné nechávat v restauracích a barech spropitné, protože účtovaná částka musí ze zákona obsahovat i platby za služby a daně. Pokud chcete na stole nechat pár drobných, je to v pořádku, není však nutné platit 10 či 20 % navíc. Většina lidí se domluví anglicky, takže pokud tento jazyk ovládáte, nebudete ani potřebovat slovník. Vždy je však ku prospěchu naučit se pár místních zdvořilostních výrazů. Je zvykem, že se přátelé navzájem zdraví třemi polibky (v italském stylu), přičemž první směřuje na pravou tvář. Za pozornost stojí fakt, že se večeře v Amsterdamu podává většinou poměrně brzo, obvykle mezi 18.00–19.00. Najdete i podniky, které mají otevřeno déle, ale kuchyně často zavírá okolo desáté hodiny.

Politika a hospodářství

Plný název země zní Nizozemské království, což naznačuje, že se jedná o monarchii. V podání Nizozemců jde ale o značně liberální království, jehož hlava je většinou přijímána velmi pozitivně. Momentálně je jí král Vilém Alexandr. Nizozemské demokratické struktury pak tvoří nejrůznější politické strany, například nová strana s názvem 50PLUS hájící zájmy penzistů získala v roce 2012 ve všeobecných volbách dvě křesla. Celkově bylo 150 parlamentních křesel rozděleno mezi 11 politických stran, z nichž dvě hlavní jsou konzervativně-liberální VVD (Lidová strana pro svobodu a demokracii) a středově-pravicová PvdA (Strana práce), tvořící koaliční vládu.

Amsterdam je také finančním a obchodním centrem Nizozemska a nehledě na celosvětové ekonomické potíže si udržuje poměrně zdravou ekonomiku, čemuž napomáhá přítomnost čtvrtého největšího evropského přístavu, jedné z největších evropských burz a příliv přibližně 20 milionů návštěvníků za rok.

Kavárna In ‘t Aepjen

Svatební oslava na kanále

Při návštěvě Amsterdamu si nenechte ujít...

Výlet z Amsterdamu. I když je pobyt ve městě příjemný, pokuste se najít si čas na výlet do Haagu nebo si dopřejte autenticky holandský zážitek a vydejte se na kole k jezeru IJsselmeer.

Slunečnice. Slavný van Goghův obraz Slunečnice je jednou z 200 maleb – a více než 500 kreseb – vystavovaných ve Van Goghově muzeu v celosvětově nejucelenější sbírce děl tohoto nešťastného génia.

Návštěvu Anne Frank Huis (Domu Anny Frankové). Možná vás v nejnavštěvovanější památce města čeká fronta, spousty lidí a překvapivě krátká prohlídka, ale zážitek z maličkého úkrytu, kde se Anna Franková a její rodina ukrývali před nacisty, si s sebou ponesete navždy.

Procházku po čtvrti červených luceren. Na světě nenajdete mnoho měst, kde by čtvrť červených luceren patřila k hlavním zajímavostem. V Amsterdamu se nachází přímo ve středu města, tak toho využijte a z relativního bezpečí uspokojte svou zvědavost – dávejte si však pozor na kapsáře.

Setkání s Rembrandtem. Jeho největší díla, včetně Noční hlídky, jsou vystavena v Rijksmuseu, Rembrandta jako člověka však lépe pochopíte při návštěvě domu, kde žil a pracoval.

Vyjížďku po vodě. Pohled na kanály přináší potěšení, zcela jiný zážitek však získáte, když si Amsterdam prohlédnete z vodní hladiny a když nahlédnete do života na kanálech. Dopřát si ho můžete při některé z oblíbených vyhlídkových plaveb nebo trochu dobrodružněji na pronajatém šlapadle.

Ochutnávku rijsttafel. „Rýžový stůl“ je indonéská obdoba středovýchodních předkrmů, díky níž můžete ochutnat řadu různých pokrmů a vyzkoušet rozmanitost indonéské kuchyně, která je v Nizozemsku velmi oblíbená.

Nákup diamantů. Alespoň si jejich vybírání zkuste představit a v některé z továren zpracovávajících diamanty, jako je Gassan Diamonds, se nechte poučit o tom, na co si při jejich nákupu případně dávat pozor.

Trh Albert Cuyp

Na kole po čtvrti De Pijp

Užitečné tipy:

Vyrazte časně ráno. Pokud si chcete prohlédnout nejoblíbenější pamětihodnosti včetně Domu Anny Frankové a Van Goghova muzea, je lepší trochu si přivstat a dorazit na místo 20–30 minut před otevřením. Možná se vám zdá taková doba na čekání příliš dlouhá, je to ale mnohem méně, než jak dlouho byste čekali později během dne.

Sbalte si věci na všechna roční období. Bez ohledu na to, jaká je předpověď počasí, při návštěvě Amsterdamu je rozumné počítat s tím, že můžete během několika dnů zažít všechna roční období. V létě si s sebou vezměte sluneční brýle i deštník a oblékejte se v několika vrstvách. Večery bývají chladné, proto je dobré mít i v létě po ruce svetr.

Zvolte správné datum. Po celý rok se v Amsterdamu koná spousta festivalů a dalších akcí, nezapomeňte se proto podívat, co se bude dít v době vaší návštěvy města. Pokud si datum cesty můžete naplánovat tak, aby odpovídala některé z akcí, ať už pochodu Gay Pride nebo oslavě králových narozenin, neváhejte. Obyvatelé Amsterdamu vědí, jak správně slavit.

Vyhraďte si čas pro nákupy. Nakupovat můžete nejen při běžném brouzdání po městě, ale i při návštěvě muzeí. Obchod v Rijksmuseu je ohromný a nabízí mimo jiné i neobvyklé položky, které muzeum nakupuje od místních designérů. Obchod ve Van Goghově muzeu je podobně působivý – v nabídce je kromě očekávatelných magnetek na ledničku a pohlednic i další nápadité a vkusné zboží.

Pronikněte do tajů hromadné dopravy. I když se po Amsterdamu můžete snadno pohybovat pěšky – z jednoho konce centra na druhý se dostanete za 30 minut – když začne pršet, budete rádi, že jste si předem vzali na turistických informacích mapu hromadné dopravy a koupili si čipovou kartu. Díky nim můžete nasednout na příhodnou tramvaj jedoucí tím správným směrem.

Vyzkoušejte různé kuchyně. Nezůstávejte jen u jídel, o nichž víte, že vám chutnají. V Amsterdamu se nabízí široká škála nejrůznějších chuťových zážitků, tak neváhejte a vyzkoušejte je. Jeden den můžete trochu šetřit a dát si na ulici třeba haring (sledě) nebo friet (hranolky) zalité majonézou, druhý den si pak vyhoďte z kopýtka v některé z restaurací honosících se michelinskou hvězdou. Mezi těmito krajními polohami najdete spoustu hospůdek s příjemnou atmosférou. A nezapomeňte ochutnat alespoň jedno indonéské jídlo.

Věnujte pozornost výběru ubytování. V Amsterdamu se nabízí ohromná spousta ubytovacích možností – od nízkorozpočtových hostelů po pětihvězdičkový luxus. Pro potřeby ubytování návštěvníků bylo také přebudováno několik nádherných domů na březích kanálů – některé jako butikové hotely, jiné v základním vybavení. Než si však zarezervujete místo v některé z historických budov, zjistěte si, kde se váš pokoj nachází a zda je budova vybavena výtahem. Některé návštěvníky by mohlo zaskočit zjištění, že je jejich pokoj ve čtvrtém patře a že k němu vedou jen schody!

Kavárna Sappho

Syrové sledě jsou v Holandsku považováni za delikatesu

Stravování

O tradiční nizozemské kuchyni se říká, že je poměrně mdlá, směsice amsterdamských přistěhovalců však zaručuje pestrou škálu chutí. Najdete tu vše od pouličních stánků přes inovativní podniky až po vyhlášené gurmánské restaurace.

Klasická nizozemská kuchyně nenabízí pestrou paletu pokrmů, přesto může být večeře v restauraci jedním z vrcholů vašeho výletu. Jak to? Do amsterdamských restaurací vnesla své kuchařské umění velká část z více než stovky národností, které zde žijí. I kdybyste se ve městě zdrželi déle než měsíc, den co den byste mohli zkoušet novou kuchyni a ani jednou byste nejedli o samé.

Místní kuchyně

Tradiční nizozemské pokrmy se řídí ročním obdobím a využívají všeho, co se na zemi a v moři v danou dobu urodilo. V létě jsou jídla lehčí, v zimě sytější. V zemi najdeme mnoho farem zaměřených na rostlinnou výrobu. Maso hospodářských zvířat nehraje v nizozemské kuchyni nijak výraznou úlohu. Mnohem častěji se podávají ryby a mléčné výrobky.

Velmi vydatné jsou holandské snídaně (ontbijt). Obvykle se podává šunka a sýr nakrájené na plátky, někdy vejce, k tomu různé druhy pečiva, džem nebo med a silná bílá káva.

Obyvatelé Amsterdamu v poslední době přecházejí k lehčímu a zdravějšímu způsobu stravování, stále si však v poledne rádi pochutnají na pannenkoeken, palačinkách silnějších než francouzské crêpe, které se připravují čerstvé až poté, co si je objednáte. Mohou být pikantní (například se šunkou a vejci) nebo sladké – s ovocem, čokoládou a smetanou. Můžete si dokonce dát i od každé jednu. Dalším zajímavým a oblíbeným obědovým jídlem je uitsmijter, který se podává v holandských domácnostech a v kavárnách. Jde o plátek chleba, který se po jedné straně opeče a na tuto opečenou stranu se položí plátek šunky a volské oko.

Obložené housky broodjes a sendviče dostanete s mnoha různými náplněmi. Nejautentičtější je asi místní šunka a holandské sýry – tato kombinace je také skvělá v zapečených toastje nebo v opečených sendvičích.

Typické zimní pokrmy jsou hřejivé a syté. Začněte miskou erwtensoep, husté hrachové polévky s kolečky klobásy. Společně s krajícem hutného černého chleba vydá za hlavní jídlo. K dalším oblíbeným polévkám patří bruine bonen soep s červenými fazolemi. Často po ní následuje stamppot, bramborová kaše se zeleninou (obvykle kapustou nebo zelím) podávaná s na plátky nakrájeným rookworst (tlustou uzenou klobásou) nebo hutspot s hovězím masem.

Ryby

Ryby (vis) byly po mnoho generací základem nizozemské kuchyně. Ochutnejte halibuta (heilbot), tresku (kabeljauw) nebo tresku skvrnitou (schelvis), které se loví v Severním moři u nizozemského pobřeží. Velmi dobré jsou místní ústřice (oesters) a mušle (mosselen), uzený úhoř (gerookte paling) je považován za nizozemskou delikatesu. Lahodným jídlem navazujícím na kalvínské tradice je jednoduchý pokrm z platýse (schol) a zeleniny, při jehož přípravě se rybí maso opeče na grilu a podává se s máslem. Na jídelních lístcích najdete také sladkovodní ryby (zoetwatervis), které se loví ve zdejších kanálech a řekách.

Sýry

Sýry (kaas) se spíše než k večeři podávají k snídani a obědu. Známá gouda a edam dostaly jména podle měst, kde se vyrábějí. Na první pohled je snadno poznáte, protože jsou dodávány v kulatých, na povrchu červených bochnících (na export) nebo se žlutou voskovou kůrkou, která sýr chrání před přístupem vzduchu, takže může být uchováván po mnoho měsíců.

Dezerty

Nizozemci nejsou nijak vyhlášení mlsouni, přesto najdete na jídelním lístku většiny kaváren a restaurací appelgebak (jablečný koláč). Pravděpodobně také narazíte na stroopwafels, tenké kulaté vafle slepované máslem a zlatým sirupem, a na poffertjes, menší lívanečky z kynutého těsta smažené na másle a sypané cukrem.

Kde se najíst

Jídlo z ulice

V Amsterdamu měli lidé vždycky v oblibě dát si jídlo rovnou na ulici. Friet (hranolky) se jedí v kteroukoli denní dobu. Jsou silnější a patří k nim plná lžíce husté majonézy. Stánky prodejců najdete na náměstích nebo na rozích ulic.

Pro Holanďany jsou typické stánky se sledi, především v květnu, kdy se všichni těší, že ochutnají jemné nieuwe haring – první sledě nové sezony. Nejčastěji se jedí tak, že je chytnete za ocas, držíte je nad hlavou a pomalu ukusujete, takže ryba nakonec celá zmizí a zůstane jen ocas. Obyvatelé Amsterdamu dávají často přednost verzi s nasekaným sleděm smíchaným s nahrubo krájenou cibulí.

Eetcafé

Eetcafé je něco mezi kavárnou a restaurací, trochu připomíná francouzská bistra. Obvykle se zde podávají jednoduchá jídla, i když některá eetcafé nabízejí i komplikovanější pokrmy. Název však podniky odlišuje od běžných kaváren, kde jsou k dostání pouze nápoje.

Etnické restaurace

V Amsterdamu se nabízejí jídla ze všech koutů světa, neváhejte vyzkoušet podniky, které na první pohled nevypadají příliš slibně. Velkou oblibu si získala především indonéská kuchyně.

Vybrané stolování

V roce 2015 bylo v Amsterdamu 12 restaurací s 1–2 michelinskými hvězdami, zmiňme např. Bord’Eau, La Rive či Calla’s. Pokud si chcete vychutnat luxusní večeři, bez problémů můžete. Některé podniky se zaměřují na tradiční nizozemské suroviny, jiné se drží klasické francouzské kuchyně.

Pamětihodnosti

Až si budete plánovat, kde se najíst, nezapomeňte ani na pamětihodnosti, které se chystáte navštívit. Například Rijksmuseum má skvělou restauraci, která si zakládá na vaření z nizozemských ingrediencí a zve si zahraniční šéfkuchaře, aby dohlíželi nad nabízeným jídelníčkem. A podobně jako řada dalších muzeí ve městě provozuje kavárnu, kde si můžete dát něco menšího k jídlu.

V Artis Zoo funguje několik kaváren a restaurací a ve čtvrti narazíte na tradiční nizozemské bakfietsen: cyklostánky s jídlem. V Hortus Botanicus najdete v Oranžérii bio kavárnu, jednu z nejkrásnějších v celém městě.

Do NEMO Science Centre si můžete donést svačinu a vychutnat si ji na střešní terase s nádherným výhledem.

Nápoje

Nizozemci milují své bary. Najdete je skoro na každém rohu. Jsou to příjemná a přátelská místa, kde můžete klidně sedět několik hodin. Důležitým centrem společenského života jsou takzvané bruine kroeg (hnědé kavárny), které získaly pojmenování díky hnědavě zašlým stěnám, sporému osvětlení a kouřem prosáklým interiérům. Prodává se zde alkohol, káva a drobné občerstvení a představují podobnou instituci jako třeba britské puby. Tyto kavárny vystihuje nizozemské slovo gezelligheid, což je stav, v němž se pojí útulnost a družnost. Sem chodí místní po práci na pár piv, hrají zde karty, debatují o politice a vyprávějí neuvěřitelné historky.

Tradiční bary se specializují na dva nápoje: pivo a jenever (vyslovuje se „jenajfer“). Palírny a pivovary mívaly kdysi degustační domy (proeflokalen), kde se scházeli kupci, ochutnávali nové várky místních produktů a porovnávali jednotlivé ročníky. Dnes už jich ve městě zbyla jen hrstka a v nabídce je kromě tradičních nápojů vždy ještě široký výběr dalších drinků.

Káva

Kromě piva a jeneveru podává většina barů také víno, kávu a nealko nápoje. Káva je krví, která popohání obyvatele Amsterdamu v jejich každodenní práci. Malá silná černá káva – vždy čerstvě připravená – se prodává v kavárnách a barech po celém městě.

Pivo

V Nizozemsku se vyrábí většinou ležáky. Pokud si objednáte sklenici piva, obvykle dostanete 0,33 litru chlazeného nápoje s pěnou na výšku dvou prstů. Pěna se srovnává s horní hranou sklenice pomocí bílé plastové stěrky. Nejznámější nizozemskou značkou piva je Heineken. Jeho pivovar byl přebudován na zážitkový Heineken Experience, který si můžete v poklidu prohlédnout bez průvodce a prohlídku ukončit ochutnávkou jednoho či dvou piv zdarma.

Jenever

Jenever (nebo genever) je nizozemská pálenka, z níž se vyvinul gin – i jeho název. Podobně jako gin má výrazně jalovcovou chuť a jeho počátky se údajně datují nejpozději do 16. století. Pokud vám není výrazně jalovcová chuť příjemná, objednejte si o něco neutrálnější jonge jenever (mladý jenever). Oude neboli starý jenever má za sebou často zrání v sudech, podobně jako whisky nebo bourbon, které mu dodává plnější chuť.

Není zvykem objednávat si jenever a tonik. Jenever se obvykle pije samotný a podává se v poctivě naplněných tulipánovitých sklenkách. Možná budete muset nejprve ze sklenky usrknout a teprve potom dokážete nápoj pozvednout ke rtům. Lahve s jeneverem bývají v barech často uchovávány v mrazáku, aby byl alkohol pořádně vychlazený, můžete však požádat i o pár kostek ledu.

Kola sýru Zaanlander

Módní Brasserie Harkema

Stolování v Le Zinc

Panáček jeneveru

Indonéská kuchyně

Expanze nizozemských zájmů v průběhu zlatého věku přinesla pestrou paletu chutí a ingrediencí z Dálného východu. To obohatilo domácí kuchyni – Nizozemci mají například ve zvyku ochucovat vařenou zeleninu muškátovým oříškem. Díky úzkým vztahům k oblasti, která se dnes nazývá Indonésie, tak také vzniklo druhé nizozemské národní jídlo – rijsttafel (doslova přeloženo „rýžový stůl“). Ve městě objevíte bezpočet indonéských restaurací nabízejících rijsttafel obsahující 10, 15 nebo i 20 chodů. Pokud si nechcete dát celý rijsttafel, objednejte si nasi rames, menší výběr chodů podávaných s rýží – ideální varianta oběda.

Rijsttafel je nizozemskou interpretací indonéské kuchyně, která je dnes v bývalých koloniích i v Nizozemsku vnímána jako samostatný pokrm. Naberte si rýži a umístěte ji do středu talíře. Rýži obložte nevelkými porcemi kořeněných masitých, rybích a zeleninových chodů. Tyto menší chody se k potěše vašeho jazyka navzájem doplňují a vyvažují svou chutí, konzistencí i pálivostí.

K běžně zahrnovaným chodům patří babi (vepřové), daging bronkos (maso pečené v kokosovém mléce), goreng kering (kořeněná rybí pasta) a satay (malé masové špízy) s burákovou omáčkou. Jídlo označované jako sambal je zaručeně ostré, ale vyvažují ho chladivé chody jako marinované kousky ovoce či zeleniny.

Diamanty jsou věčné

Nakupování

Amsterdam je jako stvořený pro nákupy, i když v jiném smyslu než New York či Londýn. Najdete tu mnoho luxusních butiků i obchodních domů, zdejší osobitý a excentrický životní styl je však patrný i v zajímavější nabídce obchodů.

Nejlepší možnosti nákupu se nabízejí v nekonvenčních specializovaných obchodech, osobitě zaměřených prodejnách a na nejrůznějších vzkvétajících pouličních tržištích. Budete-li mít při procházce městem oči otevřené, bezpochyby sami zjistíte, že nákupní možnosti jsou v Nizozemsku, a v Amsterdamu zvlášť, téměř neomezené.

Čtvrteční večer je vyhrazen pro koopavond (pozdní nákupy). Většina obchodů má v tento den otevřeno do 21.00 hodin. Jinak se otevírací doby mohou značně lišit, i když nejčastěji bývá otevřeno od 8.00/9.00 do 17.00/18.00 hodin od pondělí do soboty. Obchody mívají také často otevřeno v neděli dopoledne. Naproti tomu, mají-li večer otevřeno déle, obvykle otvírají až v průběhu dopoledne a také v pondělí ráno se otevírací doba občas posouvá na později.

Nákupní oblasti

Kalverstraat

Kalverstraat je nejrušnější amsterdamská nákupní ulice. Najdete zde spoustu rozmanitých levných obchůdků doplněných několika dražšími designérskými obchody. Samotná ulice začíná na náměstí Dam a táhne se k Muntplein, obchodní zóna však pokračuje i na opačném konci Damu v ulicích Nieuwendijk a Rokin. Na Damu se nachází několik obchodních domů, například Bijenkorf (nejlepší v Amsterdamu) a Peek & Cloppenburg. Cestou projdete okolo obchodních domů Maison de Bonneterie a na vzdálenějším konci Kalverstraat kolem Vroom & Dreesman nabízejícího zboží ve střední cenové kategorii.

Kromě obchodů s módou, botami a sportovními potřebami tu na Kalverstraat 152 najdete také pobočku knihkupeckého řetězce Waterstone. Na ulici Rokin patří k nejzajímavějším obchodům prodejna tabáku PGC Hajenius v domě č. 92. Pokud si potrpíte na doutníky skladované v humidoru nebo si chcete jako suvenýr přivézt pravou hliněnou dýmku, jste tu na správné adrese.

Pieter Cornelisz Hooftstraat

Nejlepším místem pro nákup designérského oblečení je ulice Pieter Cornelisz Hoofstraat – známější jako PC Hooft – a s ní sousedící Van Baerlestraat. Nachází se v Muzejní čtvrti nedaleko zadní strany Rijksmusea. K uznávaným obchodům sídlícím na PC Hooft patří například: Azurro, Edgar Vos, Frans Molenaar, Jacques d’Ariege, MacGregor nebo Pauw (a Pauw Junior s oblečením pro děti). Najdete tu také pobočku belgického prodejce čokolády Godiva.

Leidsestraat

Leidsestraat vychází z náměstí Leidseplein, prochází přes Koningsplein a Heiligeweg a napojuje se na jižní konec ulice Kalverstraat. V podstatě jde o luxusní rozšíření ulice Kalverstraat se značkami jako Esprit či Cartier. Pokud byste si rádi koupili boty, určitě nevynechejte prodejnu Shoebaloo na Koningsplein 7. Kanál Spiegelgracht nedaleko Leidseplein vede na ulici Nieuwe Spiegelstraat, která se stala enklávou kvalitních obchodů se starožitnostmi.

Trhy

Amsterdam miluje pouliční trhy. Některé fungují denně, jiné jen jeden či dva dny v týdnu. K nejlepším trhům se řadí: Albert Cuyp Market, Albert Cuypstraat (po–so); Bio Market, Noordermarkt (so) specializovaný na bio ovoce a zeleninu; Bloemenmarkt, Singel (po–so), známý květinový trh na vodě s rozumnými cenami a květinami prvotřídní kvality; Garden Market, Amstelveld (ne); Textile Market, Noordermarkt (po dopoledne); Thorbecke Art Market, Thorbeckeplein (březen–prosinec pouze v ne); Waterlooplein Rommelmarkt (denně), nejlepší bleší trh ve městě, kde mají všechno a nic (v létě o nedělích se tu velmi čile obchoduje se starožitnostmi a s antikvárními knihami).

Nizozemské produkty

K nizozemským produktům, které se vyplatí koupit a které mohou sloužit jako suvenýr, patří: květinové cibulky (mějte na paměti, že v některých zemích je při dovozu vyžadováno fytosanitární potvrzení); porcelán a keramika z Delft a Makkumu (originály vyráběné ve městě Delft jsou označeny „De Porcelyne Fles“, výrobky z města Makkum pak „Tichelaars“); křišťál Koninklijke Leerdam; cínové nádobí; sýr; čokoláda z Droste; truhly a dózy Van Houten a Verkade; starožitnosti a diamanty.

Diamanty

Amsterdam se honosí přízviskem „město diamantů“. Do jisté míry jde o marketinkový tah, protože v Antverpách je obrat obchodu s diamanty šestkrát vyšší, přesto místní prodej přispívá k rozkvětu odvětví, a pokud se chystáte investovat do vzácných kamenů, v Amsterdamu to můžete udělat se vší parádou. Žádnou výhodnou koupi ale raději nečekejte.

Obchody přidružené k Amsterdamskému diamantovému fondu jsou důvěryhodné. Často nabízejí prohlídku, při níž na vlastní oči spatříte, jak se diamanty řežou a brousí. K takovým obchodům patří: Amsterdam Diamond Centre, Rokin 1; Coster, Paulus Potterstraat 2; Gassan Diamonds, Nieuwe Uilenburgerstraat 173; Stoeltje, Wagenstraat 13 a Van Moppes, Albert Cuypstraat 2.

Květinové cibulky na trhu Bloemenmarkt

Mapa Amsterdamu od Johannese Blaeua, okolo roku 1652

Historické milníky

V Amsterdamu se od samého počátku, kdy se zde nalézala bažinatá rybářská vesnice, přes éru hlavního města nizozemské koloniální říše, rozkvět zlatého věku až po temné doby 2. světové války vždy odehrávaly důležité události.

Založení města

asi 1200

Rybáři lovící sledě se usídlují u ústí řeky Amstel.

asi 1220

Je vybudována první hráz, která měla zadržovat příliv z Zuiderzee a chránit osadu známou jako Amstelredamme.

1275

Hrabě Floris V. osvobozuje obyvatele Aemstelredammu od cestovního a obchodního cla.

1300

Biskup z Utrechtu uděluje Amsterdamu statut města.

1334

Jsou zahájeny práce na Oude Kerk, největším farním kostele ve městě.

1345

„Amsterdamský zázrak“ – vzniká tradice poutí a procesí zvaného Stille Omgang.

1395

Na náměstí Dam je postavena první městská radnice.

1400

Zahájeny práce na Nieuwe Kerk.

1414

Amsterdam se stává největším nizozemským městem, počet obyvatel dosahuje 12 tisíc.

1452

Většinu města tvořeného dřevěnými domy ničí požár.

1480

Jsou vybudovány obranné hradby.

1535

Radnici obsazují protestantští novokřtěnci. Vzpoura je potlačena a je zavedeno katolictví.

1566

Založen první kalvinistický kostel ve městě.

1576

Amsterdam, loajální vůči katolickému španělskému králi Filipovi II., obléhán Vilémem Oranžským.

1578

Město se vzdává a kostely i vládu přebírají kalvinisté.

Zlatý věk

1602

Založena Východoindická společnost se sídlem v Amsterdamu.

1611

Zahájen provoz amsterdamské burzy.

1613

Započaty práce na budování kanálů Herengracht, Keizersgracht a Prinsengracht.

1632

Založeno Athenaeum Illustre, jež se později mění v univerzitu.

1642

Rembrandt maluje svůj nejslavnější obraz – Noční hlídka.

1650

Počet obyvatel města dosahuje 220 tisíc.

Invaze

1745

Založeny školy pro potřebné děti.

1795

Amsterdam je obsazen antimonarchistickými patrioty a vyhlášen hlavním městem Batávské republiky, sesterské republiky revoluční Francie.

1806

Napoleon ruší republiku a prohlašuje svého bratra Ludvíka nizozemským králem a Amsterdam hlavním městem země.

1845

Povstání vede až k vytvoření ústavy.

1876

Otevřen kanál do Severního moře.

1928

Amsterdam hostí olympijské hry.

1940

Nacistické Německo okupuje Nizozemsko.

1941

Dělníci v čele s loďaři dva dny stávkují na protest proti deportaci amsterdamských Židů.

1942

Anna Franková a její rodina začínají žít v utajení.

1945

Amsterdam je osvobozen spojenci.

Amsterdam dneška

1965

Anarchistické hnutí Provo získává křesla v městské radě.

1966

Hnutí Provo narušuje svatbu princezny Beatrix a Clause von Amsberga.

1992

Obyvateli Amsterodamu je odhlasováno omezení užívání aut ve městě.

1997

Podepsání Amsterdamské smlouvy, jež později vede k zavedení eura.

2000

Amsterdam je spolupořadatelem fotbalového šampionátu Euro 2000.

2002

Oficiální měnou země se stává euro.

2004

Po natočení filmu, který kritizuje islám, je v Amsterdamu zavražděn režisér Theo van Gogh.

2007

Městská rada zavádí kontroverzní Project 1012, který má snížit počet coffee shopů a výkladních skříní ve čtvrti červených luceren.

2010

Okružní amsterdamské kanály se stávají součástí světového historického dědictví UNESCO.

2013

Královna Beatrix abdikuje a na její místo nastupuje král Vilém Alexandr. Minimální zákonem stanovený věk pro prostituci se posouvá z 18 na 21 let.

2015

Ministr spravedlnosti Ivo Opstelten rezignuje kvůli uvedení parlamentu v omyl.

Inaugurace krále Viléma Alexandra

Doporučené trasy

Kanály zlatého věku

Hlavní náměstí

Muzejní čtvrť

Historické centrum (Wallen)

Okolí zoo

Přístav

Kanály na šlapadle

Amsterdam tramvají

Na kole podél řeky Amstel

Jordaan

Židovská čtvrť

Amsterdamse Bos

Leidseplein

Rembrandtplein

Čtvrť červených luceren

Haarlem a Zandvoort

Na kole kolem jezera IJsselmeer

Haag

1 Kanály zlatého věku

Noční Amsterdam

DÉLKA TRASY: 4,5 km

ČAS: celý den

VÝCHOZÍ BOD: křižovatka ulic Haarlemmer Houttuinen a Korte Prinsengracht

CÍL: muzeum Willet-Holthuysen

DOPORUČENÍ: Pokud by při vašem příchodu byla před Anne Frank Huis příliš dlouhá fronta, vraťte se sem jindy a zkuste přijít brzy ráno.

Tato trasa sleduje soustředné půlkruhy kanálů ze 16. a 17. století – Singel, Herengracht, Keizersgracht a Prinsengracht. K největším zajímavostem patří Anne Frank Huis (Dům Anny Frankové), několik muzeí a nenápadných obchodů. Půjde o docela dlouhou procházku, cestou se však nabízí řada příležitostí k oddechu.

Pro mnoho návštěvníků charakterizují Amsterdam především kanály – zvláště ty velkolepé, vybudované během zlatého věku v 16. a 17. století. Rozhodně skýtají příjemný pohled a jejich břehy lemují vysoké a elegantní historické budovy. Při cestě Amsterdamem se kanálům nemůžete vyhnout – tato trasa propojuje ty z nich, které mají skutečnou historickou hodnotu, a nadto vás zavede i k několika dalším zajímavostem města.

Začněte u hlavního nádraží Centraal Station na křižovatce ulic Haarlemmer Houttuinen a Korte Prinsengracht. Pokud přicházíte z nádraží, můžete se k výchozímu bodu buď svézt minibusem Stop and Go, nebo po Prins Hendrikkade dojít pěšky na Haarlemmer Houttuinen.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Amsterdam.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.