Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Bc. Ing. Zuzana Strnadová

Co by měl vědět příjemce dotace

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 7 154. publikaci

Realizace obálky Vojtěch Kočí
Sazba a zlom Jan Šístek
Formát ePub Jan Šístek
Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová
Počet stran 192
První vydání, Praha 2019

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2019

ISBN 978-80-271-2697-2 (ePub)
ISBN 978-80-271-2696-5 (pdf)
ISBN 978-80-247-3076-9 (print)

Úvodem

Být příjemcem dotace není lehké. Náročné je v mnoha případech už samotné získání dotace, ale tím to nekončí, ba právě naopak. Pokud se ze žadatele o dotaci stane příjemce dotace, čeká jej další náročné období. Příjemce dotace nejenže musí realizovat účel, na který mu byla dotace poskytnuta, ale musí jej realizovat při současném splnění či dodržení celé řady podmínek a povinností. Navíc se musí smířit s tím, že může být podroben kontrole různých kontrolních orgánů, od poskytovatele přes finanční úřad až třeba po Nejvyšší kontrolní úřad. A ke všemu výše uvedenému musí příjemce dotace počítat ještě s tím, že se může stát, že dotaci nebo její část bude muset nakonec vrátit.

Pro příjemce dotace je proto důležité umět se zorientovat v právních předpisech, které se k poskytování dotací váží, vědět, jak předcházet případným problémům a jak mohou být jeho případná pochybení řešena a kým. Získat tyto informace mu může pomoci právě tato kniha, jejíž záměrem je příjemce upozornit na vše potřebné, co by měl vědět.

Příjemce dotace by měl především vědět, z jakého zdroje mu byla dotace poskytnuta, neboť tato skutečnost ovlivňuje samozřejmě to, v rámci kterých právních předpisů se bude při použití dotace pohybovat. Konkrétně pak to, jakým způsobem o dotaci žádat, jakým právním aktem je dotace poskytována, jaká jsou jeho práva a povinnosti, jak vůči němu může postupovat poskytovatel apod.

Kniha nabízí ucelený pohled na poskytování dotací ze státního rozpočtu, a to v režimu rozpočtových pravidel a v režimu některých zvláštních právních předpisů. Zabývá se problematikou právního aktu, kterým jsou dotace ze státního rozpočtu poskytovány, a jeho obsahovanými náležitostmi. Právní akt o poskytnutí prostředků (rozhodnutí, dohoda, smlouva) je pro příjemce dotace bezpochyby tím nejdůležitějších dokumentem vytvářejícím právní rámec použití dotace jako takové a zavazujícím příjemce dotace k plnění celé řady podmínek a povinností, jejichž nedodržení může být pro příjemce dotace problém.

Další oblastí, na kterou se kniha zaměřuje, je právě řešení případných problémů s plněním podmínek a povinností stanovených právním aktem o poskytnutí prostředků ze státního rozpočtu. Do určitého časového okamžiku mohou být tyto problémy řešeny bez případného následného postihu z iniciativy příjemce dotace a kniha se pokouší dát návod, jak by příjemce dotace měl postupovat. Od určitého okamžiku řešení případných problémů s plněním podmínek a povinností stanovených právním aktem o poskytnutí prostředků ze státního rozpočtu přechází buďto na poskytovatele, nebo na finanční úřad.

Postupy poskytovatele vůči příjemci dotace jsou další důležitou oblastí, které se kniha věnuje. Jsou zde dopodrobna rozebrány postupy poskytovatele především podle rozpočtových pravidel a vše je doplněno soudní judikaturou, která dává návod pro jejich správné využití.

Kniha přináší rovněž informace týkající se poskytování dotací ze státních fondů a upozorňuje na specifika, která se těchto dotací týkají.

Další důležitou oblastí, které se kniha věnuje, jsou postupy finančního úřadu vůči příjemci dotace, tedy tzv. správa odvodů za porušení rozpočtové kázně. Je zde dán ucelený výklad k tomu, co se rozumí porušením rozpočtové kázně, a k tomu, jak finanční úřad při zjištění porušení rozpočtové kázně postupuje, s případnými odkazy na metodiku orgánů finanční správy.

Výklady týkající se všech shora uvedených oblastí jsou doplněny relevantní judikaturou Nejvyššího správního soudu, která je v této oblasti opravdu bohatá. Co se toho týče, lze říci, že v současné době se již Nejvyšší správní soud vyslovil ke všem nejdůležitějším výkladovým problémům se správou dotací souvisejících, což je zcela jistě k užitku všem zúčastněným stranám.

S ohledem na to, jakým oblastem se kniha věnuje, mohou v ní odpovědi na své otázky najít nejen příjemci dotací, ale i poskytovatelé či pracovníci finančních úřadů.

1.Poskytování účelově určených prostředků z veřejných zdrojů

Účelově určené prostředky formou dotací, návratných finančních výpomocí apod. mohou být právnickým nebo fyzickým osobám poskytovány buďto ze státních zdrojů, tj. ze státního rozpočtu, státních finančních aktiv, Národního fondu, státních fondů, nebo ze zdrojů územních, tj. z rozpočtu územního samosprávného celku, městské části hlavního města Prahy, svazku obcí.

Základem právní úpravy poskytování účelově určených prostředků ze státního zdrojů je zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů (dále též „rozpočtová pravidla“). Základem právní úpravy poskytování účelově určených prostředků ze zdrojů územních je zákon č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o územních rozpočtech“).

Publikace se věnuje problematice účelově určených prostředků poskytovaných ze státních zdrojů, konkrétně ze státního rozpočtu a státních fondů.

2. Poskytování dotací a návratných finančních výpomocí ze státního rozpočtu dle rozpočtových pravidel

2.1 Dotace a návratné finanční výpomoci poskytované ze státního rozpočtu

Převážná část účelově určených prostředků ze státního rozpočtu je poskytována v režimu rozpočtových pravidel, konkrétně ustanovení § 14 a § 14g až § 14q. V režimu tohoto zákona a těchto ustanovení jsou ze státního rozpočtu účelově určené prostředky poskytovány formou dotací nebo návratných finančních výpomocí.

Dotací se dle ustanovení § 3 písm. a) rozpočtových pravidel rozumí, mimo jiné, peněžní prostředky státního rozpočtu poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám na stanovený účel. Návratnou finanční výpomocí (dále též „NFV“) se dle ustanovení § 3 písm. b) rozpočtových pravidel rozumí, mimo jiné, prostředky státního rozpočtu poskytnuté, nestanoví-li zvláštní zákon jinak, bezúročně právnickým nebo fyzickým osobám na stanovený účel, které je povinen jejich příjemce vrátit do státního rozpočtu.

Pro dotace i NFV je charakteristická jejich účelovost. Rozdíl mezi dotací a NFV je zřejmý. Dotace jsou svým charakterem nevratnou formou podpory, tedy za předpokladu splnění všech požadavků na použití dotace kladených, zatímco NFV jsou svým charakterem návratnou formou podpory vždy, a to i při splnění všech požadavků na jejich použití kladených.

Součástí peněžních prostředků dotace nebo NFV poskytnuté ze státního rozpočtu mohou být i peněžní prostředky kryté z rozpočtu Evropské unie nebo peněžní prostředky kryté prostředky z Národního fondu[1] uvedené v ustanovení § 44 odst. 2 písm. b), d), f) a h) rozpočtových pravidel[2]. Na tyto peněžní prostředky je nahlíženo jako na prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu.

2.2 Poskytování dotací a návratných finančních výpomocí ze státního rozpočtu dle rozpočtových pravidel

Dne 1. 1. 2018 nabyl účinnosti zákon č. 367/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony (dále jen „zákon č. 367/2017 Sb.“), kterým byl výrazným způsobem upraven proces poskytování dotací a NFV ze státního rozpočtu. Z pohledu poskytovatele se tento proces stal administrativně náročnějším, z pohledu žadatele zase transparentnějším.

Dle rozpočtových pravidel ve znění účinném do 31. 12. 2017 poskytovatel o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu rozhodoval na základě podané žádosti, jejíž náležitosti byly dány ustanovením § 14 odst. 3 rozpočtových pravidel ve znění účinném do 31. 12. 2017. V případě, že poskytovatelem bylo žádosti vyhověno, bylo vydáno rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV dle ustanovení § 14 odst. 4 rozpočtových pravidel ve znění účinném do 31. 12. 2017. Na toto rozhodnutí se nevztahovaly obecné předpisy o správním řízení a bylo vyloučeno jeho soudní přezkoumání. V případě, že žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu vyhověno nebylo, žádné rozhodnutí již poskytovatelem vydáváno být nemuselo. Postup poskytovatele v případě nevyhovění žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu již rozpočtová pravidla ve znění účinném do 31. 12. 2017 neřešila. Nejvyšší správní soud sice ve svém rozsudku ze dne 30. 9. 2015, č. j. 9 Ads 83/2014 – 46, č. 3324/2016 Sb. NSS[3] učinil závěr, že rozhodnutí o neposkytnutí dotace nebo NFV (resp. rozhodnutí o zamítnutí žádosti) na rozdíl od rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV podléhá soudnímu přezkumu, nicméně vzhledem k tomu, že žádné rozhodnutí o neposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu poskytovatelem vydáváno nebylo, nebylo ani vůči čemu se bránit.

Od 1. 1. 2018 se proces poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu řídí novými ustanoveními § 14g až § 14q rozpočtových pravidel. Náležitosti žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV jsou upraveny i nadále v § 14 odst. 3 rozpočtových pravidel, povinné i nepovinné náležitosti rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV pak v ustanovení § 14 odst. 4 až 7 rozpočtových pravidel.

Pokud některé otázky týkající se poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu rozpočtová pravidla neupravují, pak poskytovatel postupuje podle zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů[4] (dále jen „správní řád“). Použití některých ustanovení správního řádu však rozpočtová pravidla výslovně vylučují. Vyloučeno je použití ustanovení § 37 odst. 3, § 41, § 45 odst. 2 a 4, § 71 odst. 3, § 80 odst. 4 písm. b) až d), § 140 odst. 2 a § 146 správního řádu.

Řízení o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu vede poskytovatel. Poskytovat dotace nebo NFV ze státního rozpočtu může dle § 14 odst. 2 rozpočtových pravidel pouze ústřední orgán státní správy[5], Úřad práce České republiky[6], Akademie věd České republiky[7], Grantová agentura České republiky[8], Technologická agentura České republiky[9] nebo případně organizační složka státu, kterou určí zvláštní zákon (např. Česká rozvojová agentura). Jiné subjekty než výše uvedené poskytovatelem dotace nebo NFV ze státního rozpočtu být nemohou.

Řízení o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu sice vede poskytovatel, nicméně ten v souladu s ustanovením § 14g rozpočtových pravidel může provedením některých svých činností, které v rámci řízení o poskytnutí dotace nebo NFV provádí, pověřit někoho jiného (jiný subjekt). Tímto jiným subjektem může být buďto nějaká právnická osoba, nebo jiná organizační složka státu. K pověření dochází uzavřením veřejnoprávní smlouvy[10] za využití postupu dle § 160 správního řádu. Není ale možné, aby poskytovatel právnickou osobu nebo jinou organizační složku státu veřejnoprávní smlouvou pověřil k vyhlášení výzvy k podání žádosti a k vlastnímu vydání rozhodnutí. Výzva k podání žádosti tedy musí být vyhlášena a stejně tak rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí dotace nebo NFV musí být vydáno přímo poskytovatelem. Jiná osoba odlišná od poskytovatele tak může být pověřena například k tomu, aby prováděla věcné vyhodnocení podaných žádostí, aby žadatele vyzývala k odstraňování vad podaných žádostí, aby připravovala podklady pro vydání rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV apod.

Účastníkem řízení o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu je podle ustanovení § 14i rozpočtových pravidel jenom a pouze žadatel o dotaci.

2.2.1 Výzva k podání žádosti

Proces poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu začíná vyhlášením výzvy k podání žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu poskytovatelem.

Výzvu k podání žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu je poskytovatel povinen zveřejnit způsobem umožňujícím dálkový přístup s dostatečným časovým předstihem, minimálně však po dobu 30 dnů před uplynutím lhůty pro podávání žádostí touto výzvou stanovenou.

Co v takové výzvě musí být poskytovatelem uvedeno, vyplývá z ustanovení § 14j odst. 1 a 2 rozpočtových pravidel.

Ve výzvě k podání žádosti je poskytovatel povinen uvést její věcné zaměření, tj. specifikaci oblasti, kam bude podpora formou poskytovaných dotací nebo NFV směřována.

Dále je poskytovatel povinen ve výzvě uvést okruh oprávněných žadatelů, tj. množinu subjektů, které mohou v rámci této výzvy k podání žádosti o dotaci nebo NFV žádat. Stanovení okruhu oprávněných subjektů je zcela v kompetenci poskytovatele. Pokud je žádost o poskytnutí dotace nebo NFV podána žadatelem, který do okruhu oprávněných žadatelů nespadá, poskytovatel o této žádosti nerozhoduje, ale v souladu s ustanovením § 14j odst. 4 písm. b) rozpočtových pravidel řízení o poskytnutí dotace nebo NFV usnesením zastaví.

Ve výzvě k podání žádosti pak samozřejmě musí být poskytovatelem uvedena lhůta, ve které je možno žádosti podávat. K žádostem o poskytnutí dotace nebo NFV, které jsou podány před zveřejněním výzvy, může-li vůbec takováto situace reálně nastat, poskytovatel nepřihlíží. V případech, kdy je žádost o poskytnutí dotace nebo NFV podána po lhůtě stanovené výzvou k podání žádosti, poskytovatel dle ustanovení § 14j odst. 4 písm. a) rozpočtových pravidel usnesením řízení zastaví.

Kromě výše uvedených náležitostí může výzva k podání žádosti obsahovat i případné další požadavky, které poskytovatel na žadatele o dotaci nebo NFV má, a informaci o tom, jaké další podklady musí žadatel spolu s žádostí doložit, aby mohl poskytovatel o žádosti rozhodnout.

Výzva k podání žádosti musí dále obsahovat informace o možnosti postupu podle ustanovení § 14k odst. 1, 3 a 4, § 14l a § 14p rozpočtových pravidel.

Dle ustanovení § 14k odst. 1 rozpočtových pravidel, trpí-li žádost o poskytnutí dotace nebo NFV vadami, může poskytovatel žadatele vyzvat k jejich odstranění, pokud to výslovně uvedl ve výzvě k podání žádosti. Zda bude umožněno odstraňovat vady podané žádosti či nikoliv, je tedy, jak vyplývá z výše uvedeného, zcela na rozhodnutí poskytovatele, který musí zvážit předpokládané počty na základě výzvy podaných žádostí a to, zda případné vyzývání k odstranění vad pro něj nebude přílišnou administrativní zátěží zbytečně prodlužující proces řízení o poskytnutí dotace nebo NFV. Tato úprava uvedená v rozpočtových pravidlech je i důvodem vyloučení použití ustanovení § 37 odst. 3[11] a § 45 odst. 2[12] správního řádu v rámci řízení o poskytnutí dotace[13].

Dle ustanovení § 14k odst. 3 rozpočtových pravidel může poskytovatel kdykoliv v průběhu řízení vyzvat žadatele o dotaci nebo NFV k doložení dalších podkladů nebo údajů nezbytných pro vydání rozhodnutí o poskytnutí dotace, pokud to výslovně uvedl ve výzvě k podání žádosti. Rozhodnutí o výše uvedeném je opět na úvaze poskytovatele, který musí zvážit administrativní zátěž, kterou by takovéto vyzývání pro něj znamenalo.

Dle ustanovení § 14k odst. 4 rozpočtových pravidel může poskytovatel, pokud to výslovně uvedl ve výzvě k podání žádosti, žadateli o dotaci nebo NFV doporučit úpravu žádosti, lze-li předpokládat, že upravené žádosti bude vyhověno.

Pokud poskytovatelem nebude výzvou k podání žádosti připuštěno odstraňování vad žádosti, dokládání dalších podkladů a upravování žádosti, musí žadatel dbát na to, aby jím podaná žádost odpovídala výzvou stanoveným požadavkům, jinak si cestu k poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu může uzavřít.

Poskytovatel rovněž musí ve výzvě k podání žádosti uvést, zda v situacích, kdy v období
po podání žádosti do vydání rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV žadatel zemře nebo zanikne, bude v řízení o poskytnutí pokračovat s případnými právními nástupci žadatele. Pokud tato možnost nebude výzvou k podání žádosti poskytovatelem připuštěna, tak v případě, že žadatel o dotaci nebo NFV zemře nebo zanikne přede dnem vydání rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV, poskytovatel dle § 14l rozpočtových pravidel řízení zastaví. Lze předpokládat, že se tak stane opět usnesením, byť to v tomto případě není rozpočtovými pravidly stanoveno.

Dále by poskytovatel měl ve výzvě k podání žádosti uvést, zda v případech, kdy již pravomocně rozhodl o zamítnutí či částečném zamítnutí žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV, může nastat, že následně vydá rozhodnutí nové, kterým bude i přes předchozí zamítavé rozhodnutí dotace nebo NFV nakonec zcela nebo zčásti poskytnuta. Vydání nového rozhodnutí je umožněno ustanovením § 14p rozpočtových pravidel.

V souvislosti s výzvou k podání žádosti lze upozornit na rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 23. 5. 2018, č. j. 6 Afs 7/2018 – 39, (resp. rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 23. 5. 2018, č. j. 6 Afs 8/2018 – 37, publ. pod č. 3757/2018 Sb. NSS), ve kterém Nejvyšší správní soud řešil otázku, zda je výzva k podání žádosti úkonem, který lze napadat žalobou před správními soudy. Žalobce v rámci podané žaloby zpochybňoval poskytovatelem ve výzvě k podání žádosti vymezený okruh oprávněných žadatelů o dotaci, do kterého díky své právní formě nespadal, což považoval za diskriminační. Dle žalobce tím, že byl zbaven práva ucházet se o veřejné finanční prostředky, došlo k jeho ohrožení a současně k narušení hospodářské soutěže, neboť jeho konkurent může podmínky předmětného dotačního titulu splnit a dotaci získat. Nejvyšší správní soud učinil závěr, že výzva je úkonem veřejné správy, který nelze napadat před správními soudy.

Rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 23. 5. 2018, č. j. 6 Afs 7/2018 – 39, www.nssoud.cz : „[15] Výzva k podávání žádostí o dotaci je tedy (zjednodušeně řečeno) dokument dotační politiky státu, v němž v rámci schváleného dotačního programu příslušný orgán vyzývá zájemce o dotace k předkládání žádostí a stanoví, v jakém období lze žádosti podávat, jaký objem finančních prostředků bude přerozdělen, komu a na co lze dotaci poskytnout. Tato výzva tak relativně obecně nastavuje některá pravidla poskytování dotací a míří proti blíže neurčenému okruhu adresátů (byť může stanovovat určité požadavky na osoby, kterým lze dotaci poskytnout, není adresována konkrétním subjektům). Konkrétní práva a povinnosti při poskytování dotace stanoví až rozhodnutí o poskytnutí dotace podle § 14 odst. 4 zákona č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů (dále jen „rozpočtová pravidla“). Až zde se jedná o úkon správního orgánu adresovaný určitému subjektu a zasahující do jeho práv. (…) [18] Soudní kontrola veřejné správy není bezbřehá. Existují oblasti činnosti veřejné správy, jejichž kontrola podléhá jiným mechanismům. Správní soudnictví je vyhrazeno ochraně veřejných subjektivních práv (§ 2 s. ř. s.). Rozhodování o tom, jaké oblasti veřejného zájmu budou podporovány, za jakých podmínek a jakým subjektům (zda soukromým či veřejným, zda podnikatelským či nepodnikatelským atd.) bude možné veřejné prostředky poskytnout, je otázkou politickou a správní soudy nemohou do této činnosti státu zasahovat. Teprve při rozhodování o konkrétních právech a povinnostech konkrétních adresátů o jejich žádosti o poskytnutí dotace je soudní přezkum možný (možnost přezkumu rozhodnutí o neposkytnutí dotace dovodil rozšířený senát Nejvyššího správního soudu v rozsudku ze dne 30. 9. 2015, č. j. 9 Ads 83/2014 – 46). Jinými slovy až na podkladě dříve nastavených pravidel může soud přezkoumávat, zda při rozhodování o neposkytnutí dotace není postupováno svévolně a zda jsou dodržována pravidla, která si stát sám nastavil. Do té doby skutečně existuje určitý prostor pro relativně volnou úvahu státu, co bude či nebude podporovat. Zásadně tedy před rozhodnutím podle § 14 rozpočtových pravidel nepřipadá soudní přezkum v procesu čerpání dotací v úvahu. (….)[20] S ohledem
na shora uvedené Nejvyšší správní soud uzavírá, že závěr, dle něhož Výzva je úkonem veřejné správy, který nelze napadat před správními soudy, neporušuje čl. 36 Listiny základních práv
a svobod a čl. 6 Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod, a postupem městského soudu nebyla stěžovateli nezákonně odepřena soudní ochrana.“

2.2.2 Žádost o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu

Po zveřejnění výzvy k podání žádosti mohou subjekty spadající do okruhu oprávněných žadatelů, ve výzvou stanovené lhůtě, podávat žádosti. Jen takto podané žádosti se mohou stát předmětem posouzení ze strany poskytovatele, zda žádosti vyhovět, či nikoliv.

Pokud je žádost z nějakého důvodu podána před zveřejněním výzvy, tak poskytovatel k takovéto žádosti dle ustanovení § 14j odst. 3 rozpočtových pravidel nepřihlíží. Pokud je žádost podána po výzvou stanovené lhůtě, poskytovatel dle ustanovení § 14j odst. 4 písm. a) rozpočtových pravidel usnesením řízení o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu zastaví.

K zastavení řízení o poskytnutí dotace nebo NFV poskytovatel v souladu s ustanovením § 14j odst. 4 písm. b) rozpočtových pravidel přistoupí rovněž v případě podání žádosti subjektem, který neodpovídá okruhu oprávněných žadatelů o dotaci nebo NFV uvedených ve výzvě k podání žádosti. K zastavení řízení dojde usnesením.

Jakým způsobem mají či mohou být žádosti podávány? Rozpočtová pravidla to neupravují, pouze je vyloučeno ústní podání do protokolu. V důvodové zprávě k zákonu č. 367/2017 Sb., kterým se mění zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony (dále jen „Důvodová zpráva k zákonu č. 367/2017 Sb.“), je uvedeno: „Vzhledem k tomu, že řízení o poskytnutí dotace bude v zásadě podléhat správnímu řádu, vztahuje se na podání žádosti i § 37 odst. 4 správního řádu. Všechny způsoby uvedené v § 37 odst. 4 správního řádu jsou použitelné s výjimkou podání žádosti ústně do protokolu. Při velkém množství žádostí a jejich relativní složitosti není možné, aby žadatelé o dotaci chodili k poskytovatelům dotací a žádosti diktovali ústně do protokolu.“

Způsob podání žádosti je obvykle konkretizován vlastní výzvou k podání žádosti. Není-li stanoven, může být žádost v souladu s ustanovením § 37 odst. 4 správního řádu podána písemně nebo v elektronické podobě podepsané zaručeným elektronickým podpisem. Žádost je možno učinit rovněž za využití jiných technických prostředků bez použití zaručeného elektronického podpisu. V tom případě však musí být do 5 dnů potvrzena, popřípadě doplněna písemně nebo v elektronické podobě se zaručeným elektronickým podpisem. Žádost lze samozřejmě podat i prostřednictvím datové schránky, neboť podání učiněné prostřednictvím datové schránky má stejné účinky jako podání učiněné písemně a podepsané[14].

Co taková žádost o poskytnutí dotace nebo NFV musí obsahovat? Jak již bylo uvedeno, náležitosti žádosti jsou dány ustanovením § 14 odst. 3 rozpočtových pravidel.

Ze žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu musí být zřejmé, kým je žádost podávána, tedy kdo je žadatelem a komu je podávána, tedy kdo je poskytovatel. Žadatel, který je fyzickou osobou, musí do žádosti uvést své jméno, příjmení, datum narození, rodné číslo (bylo-li přiděleno) a adresu trvalého pobytu. Žadatel, který je fyzickou osobou podnikající, uvede také své identifikační číslo. Žadatel, který je právnickou osobou, uvede svůj název, adresu sídla a své identifikační číslo a dále osoby, které jménem právnické osoby jednají jako statutární orgán nebo na základě udělené plné moci, a osoby, které v ní mají podíl, a osoby, v kterých má právnická osoba podíl, a výši tohoto podílu.

Žadatel musí do žádosti rovněž uvést požadovanou částku, účel, na který chce dotaci nebo NFV použít, a lhůtu, v níž chce tohoto účelu dosáhnout. Pokud poskytovatel ve výzvě požadoval předložení dalších podkladů nutných pro rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV, musí být tyto součástí podané žádosti.

Poslední povinnou náležitostí žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV je identifikace výzvy, na základě které je žádost podávána.

Žadatel o dotaci nebo NFV by si při vypracování žádosti měl uvědomit, že podaná žádost slouží poskytovateli nejen jako podklad pro rozhodnutí o tom, zda dotace či NFV bude, či nebude poskytnuta, ale údaje v ní uvedené jsou, v případě, že je žádosti zcela nebo částečně vyhověno, rovněž podkladem pro to, jak bude čerpání prostředků poskytovatelem následně nastaveno, tj. jak bude stanoven účel, lhůta k plnění tohoto účelu, výše poskytnuté dotace nebo NFV a případné další podmínky. Do žádosti by tedy neměly být žadatelem uváděny skutečnosti, kterým žadatel není schopen dostát.

Pokud je žádost o poskytnutí dotace nebo NFV podána ve stanoveném termínu, žadatelem odpovídajícím okruhu oprávněných žadatelů, avšak trpí vadami, bude další postup poskytovatele záviset na tom, zda byla výzvou k podání žádosti výslovně stanovena možnost jejich odstraňování, či nikoliv. Rozpočtová pravidla nijak nespecifikují, co se vadami žádosti rozumí, ale lze předpokládat, že by se mělo jednat o takové vady, v jejichž důsledku žádost není způsobilá k projednání. To může nastat např. v případě, že žádost nemá rozpočtovými pravidly stanovené náležitosti, případně trpí jinými vadami neumožňujícími její projednání.

V případě, že žádost o poskytnutí dotace nebo NFV trpí vadami a výzvou k podání žádosti nebyla připuštěna možnost jejich odstranění, pak poskytovatel v souladu s ustanovením § 14j odst. 4 písm. c) rozpočtových pravidel řízení o poskytnutí dotace nebo NFV usnesením zastaví.

Pokud žádost o poskytnutí dotace nebo NFV trpí vadami a výzvou k podání žádosti byla výslovně připuštěna možnost jejich odstranění, pak poskytovatel žadatele vyzve k odstranění těchto vad a poskytne mu k tomu přiměřenou lhůtu. Budou-li vady žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV žadatelem ve stanovené lhůtě odstraněny, může být žádost poskytovatelem dále projednávána, posuzována. Když žadatel vady žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV ve lhůtě stanovené výzvou neodstraní, poskytovatel řízení v souladu s ustanovením § 14k odst. 2 rozpočtových pravidel zastaví. Byť rozpočtová pravidla nestanoví, jakou formu by rozhodnutí o zastavení řízení v tomto případě mělo mít, lze předpokládat, že i v tomto případě bude k zastavení řízení docházet, stejně jako při zastavení řízení podle § 14j odst. 4 rozpočtových pravidel, usnesením.

Jestliže podaná žádost o poskytnutí dotace nebo NFV netrpí vadami, tj. je způsobilá k projednání, ale poskytovatel potřebuje pro vydání rozhodnutí získat od žadatele další podklady nebo údaje, může žadatele v souladu s ustanovením § 14k odst. 3 rozpočtových pravidel kdykoliv v průběhu řízení k jejich doložení vyzvat a stanovit mu k tomu přiměřenou lhůtu. Ovšem samozřejmě pouze v případě, že výzvou k podání žádosti byla možnost dokládání dalších podkladů nebo údajů výslovně připuštěna. Rozpočtovými pravidly není upraveno, jak by měl poskytovatel postupovat v případě, že požadované podklady nebo informace nejsou na výzvu doloženy nebo jsou doloženy po výzvou stanoveném termínu. Znamenat to může jediné, a to, že i v těchto případech dojde k posouzení podané žádosti a řízení bude ukončeno vydáním rozhodnutí dle ustanovení § 14m odst. 1 rozpočtových pravidel. Případné nedoložení podkladů nebo údajů samozřejmě ale může ovlivnit vlastní výrok rozhodnutí.

Pokud možnost vyzývat žadatele k doložení dalších podkladů nebo údajů nezbytných
pro vydání rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV nebyla výzvou k podání žádosti připuštěna, k jejich doložení nemůže poskytovatel vyzývat. Poskytovatel pak musí o podaných žádostech rozhodovat pouze na základě podkladů a údajů, které byly v podané žádosti uvedeny.

Byla-li výzvou k podání žádosti připuštěna možnost případných úprav žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV, může poskytovatel žadateli úpravu žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV v souladu s ustanovením § 14k odst. 4 rozpočtových pravidel doporučit, lze-li současně předpokládat, že upravené žádosti bude následně zcela vyhověno. V tomto případě rozpočtová pravidla nestanoví, že žadatel bude k úpravě žádosti vyzván se stanovením přiměřené lhůty, ale stanoví, že úprava bude žadateli doporučena. Lze však předpokládat, že i v rámci tohoto doporučení bude poskytovatelem pro úpravu žádosti stanovena přiměřená lhůta. Vyhoví-li žadatel doporučení poskytovatele, bude dále v rámci řízení o poskytnutí dotace nebo NFV posuzována tato upravená žádost. Nevyhoví-li žadatel doporučení poskytovatele, bude v rámci řízení o poskytnutí dotace nebo NFV posuzována žádost původní.

Doporučení od poskytovatele na úpravu žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV je jediná možnost, jak v průběhu řízení o poskytnutí dotace nebo NFV podanou žádost změnit. Ustanovením § 14q odst. 1 rozpočtových pravidel je totiž vyloučeno použití ustanovení § 45 odst. 4 správního řádu, dle kterého žadatel může zúžit předmět své žádosti nebo vzít žádost zpět. Dle důvodové zprávy k zákonu č. 367/2017 Sb.: „Upravování žádostí podle libovůle žadatelů by mohlo vést k nemožnosti rozhodnout v přiměřeném čase.“

V podstatě z téhož důvodu je ustanovením § 14q odst. 1 rozpočtových pravidel vyloučena možnost v rámci řízení o poskytnutí dotace nebo NFV použít ustanovení § 41 správního řádu, které upravuje tzv. navrácení v předešlý stav, tedy možnost prominout zmeškání úkonu nebo povolení zpětvzetí nebo změny obsahu podání, které by jinak nebylo možno učinit.

Pokud po podání žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV, ale přede dnem vydání rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV poskytovatelem, žadatel, fyzická osoba, zemře, nebo žadatel, právnická osoba, zanikne, bude další postup poskytovatele záviset na tom, zda poskytovatel výzvou k podání žádosti stanovil pro tyto případy postup odlišný od postupu uvedeného v ustanovení § 14l rozpočtových pravidel, tj. zda stanovil možnost pokračovat v řízení s případným právním nástupcem původního žadatele.

Pokud možnost pokračovat v řízení s případným právním nástupcem původního žadatele nebyla výzvou k podání žádosti stanovena, poskytovatel v souladu s ustanovením § 14l rozpočtových pravidel řízení o poskytnutí dotace nebo NFV zastaví. Ani v tomto případě rozpočtová pravidla nestanoví, jakou formu by rozhodnutí o zastavení řízení mělo mít, ale opět lze předpokládat, že i v tomto případě bude k zastavení řízení docházet, stejně jako při zastavení řízení podle ustanovení § 14j odst. 4 rozpočtových pravidel, usnesením.

Pokud možnost pokračovat v řízení s případným právním nástupcem původního žadatele byla výzvou k podání žádosti připuštěna, pak samozřejmě může být v řízení o poskytnutí dotace nebo NFV pokračováno. Nastane-li situace, že právní nástupce původního žadatele nemá o dotaci nebo NFV zájem, pak by měl před vydáním rozhodnutí dle ustanovení § 14m rozpočtových pravidel podanou žádost vzít v souladu s ustanovením § 66 odst. 1 písm. a) správního řádu zpět a řízení o poskytnutí dotace nebo NFV by poté bylo poskytovatelem usnesením zastaveno. Pokud tak neučiní a poskytovatelem bude vydáno rozhodnutí, kterým bude žádosti zcela nebo částečně vyhověno, lze tuto situaci, kdy příjemce nemá v úmyslu účel, na který mu byla dotace nebo NFV poskytnuta, realizovat, řešit za pomoci odnětí dotace nebo NFV dle ustanovení § 15 rozpočtových pravidel.

2.2.3 Vydání rozhodnutí

Výsledkem řízení o poskytnutí dotace nebo NFV je rozhodnutí vydané dle ustanovení § 14m rozpočtových pravidel.

Poskytovatel může o podané žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV rozhodnout trojím způsobem. V případě, že žádosti o poskytnutí dotace nebo NFV vyhoví, tak rozhodnutím dotaci nebo NFV zcela poskytne. V případě, že žádosti vyhoví částečně, tak rozhodnutím dotaci nebo NFV zčásti poskytne a ve zbytku žádost zamítne. V případě, že žádosti nevyhoví, rozhodnutím žádost zcela zamítne.

Pro vydání rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV nebo o částečném poskytnutí dotace nebo NFV není rozpočtovými pravidly stanovena žádná lhůta. Navíc je z řízení o poskytnutí dotace vyloučeno použití ustanovení § 71 odst. 3 správního řádu[15], které upravuje lhůty pro vydání rozhodnutí. V důvodové zprávě k zákonu č. 367/2017 Sb. je k tomu uvedeno: „Dodržet lhůtu 30 dnů pro vydání rozhodnutí není v dotačním řízení v zásadě možné. Bude-li dotace nebo návratná finanční výpomoc ze státního rozpočtu poskytnuta, pak je třeba rozhodnutí vydat bez zbytečných průtahů (§ 6 odst. 1 správního řádu[16]).“

Vzhledem k tomu, že posouzení některých žádostí o poskytnutí dotace nebo NFV může s ohledem na povahu věci trvat delší dobu, je rozpočtovými pravidly z použití v rámci řízení o poskytnutí dotace nebo NFV vyloučeno i ustanovení § 80 odst. 4 písm. b) až d) správního řádu[17], které se týká opatření proti nečinnosti.

Rozpočtová pravidla stanoví lhůtu pouze pro vydání rozhodnutí, kterým je žádost o poskytnutí dotace nebo NFV zcela zamítnuta. Dle ustanovení § 14n odst. 1) rozpočtových pravidel je takovéto rozhodnutí nutno vydat nejpozději do 30 dnů ode dne, kdy poskytovatel vydal veškerá rozhodnutí, kterými byly finanční prostředky poskytnuty, přičemž jeho vydání dříve není tímto samozřejmě vyloučeno.

Doručování rozhodnutí vydaných dle ustanovení § 14m rozpočtových pravidel není rozpočtovými pravidly upraveno, tudíž lze využít jakýkoliv způsob daný správním řádem. Rozhodnutí, kterým se žádost o poskytnutí dotace nebo NFV zcela zamítá, lze navíc v souladu s ustanovením § 14h rozpočtových pravidel doručit i veřejnou vyhláškou[18], ale pouze způsobem umožňujícím dálkový přístup (uveřejněním na elektronické úřední desce poskytovatele).

U dotací se spoluúčastí z Evropských strukturálních a investičních fondů je nutno upozornit na úpravu uvedenou v ustanovení § 18 odst. 6 písm. c) zákona č. 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje, ve znění pozdějších předpisů[19] (dále jen „zákon o podpoře regionálního rozvoje“), ze které vyplývá možnost doručování, a to nejen rozhodnutí v řízení o poskytnutí dotace nebo NFV, prostřednictvím Monitorovacího systému 2014+[20] (dále jen „ MS 2014+“). MS 2014+[21] je informačním systémem pro monitorování Evropských strukturálních a investičních fondů v programovém období 2014–2020 a jeho správcem je Ministerstvo pro místní rozvoj. Dle ustanovení § 18 odst. 18 zákona o podpoře regionálního rozvoje se dokument, který je doručován prostřednictvím MS 2014+, považuje za doručený v okamžiku, kdy se do systému přihlásí žadatel nebo jím pověřená osoba, která má s ohledem na rozsah svého oprávnění v rámci monitorovacího systému přístup k dokumentu. V případě, že se tato osoba do systému nepřihlásí ve lhůtě 10 dnů ode dne, kdy byl dokument (např. právě třeba rozhodnutí v řízení o poskytnutí dotace nebo NFV) do systému vložen, pak nastává fikce doručení a dokument se považuje za doručený posledním dnem této lhůty.

Řízení o poskytnutí dotace nebo NFV je řízením jednostupňovým, protože proti rozhodnutí poskytovatele vydanému podle § 14m rozpočtových pravidel se nelze odvolat ani proti němu nelze podat rozklad[22]. Podání odvolání, resp. rozkladu, je vyloučeno ustanovením § 14q odst. 2 rozpočtových pravidel. Toto rozhodnutí tedy nabývá právní moci jeho oznámením (doručením) příjemci.

Ustanovení § 14q odst. 2 rozpočtových pravidel nepřipouští ani případnou obnovu řízení nebo přezkumné řízení. Jedinou výjimkou je připuštění uspokojení změnou nebo zrušením rozhodnutí vydaného dle § 14m rozpočtových pravidel v přezkumném řízení dle § 153 odst. 1 písm. a) správního řádu v případě podání správní žaloby.

2.3 Rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu

Dotace nebo NFV je žadateli poskytována rozhodnutím o poskytnutí nebo částečném poskytnutí dotace nebo NFV[23] (dále jen „rozhodnutí o poskytnutí dotace“), které vytváří právní rámec vlastního použití této dotace nebo NFV.

Pokud se ze žadatele o dotaci nebo NFV ze státního rozpočtu stane příjemce dotace nebo NFV, je potřeba, aby rozhodnutí o poskytnutí dotace a všemu, co je v něm uvedeno, věnoval náležitou pozornost, neboť přehlédnutí, byť zdánlivé, maličkosti může příjemce následně svými důsledky nemile překvapit. Do rozhodnutí o poskytnutí dotace poskytovatel uvádí veškeré své požadavky na použití poskytnutých prostředků, přičemž nesplnění či porušení těchto požadavků může vést např. k nevyplacení dotace nebo její části nebo k porušení rozpočtové kázně a případnému následnému uložení odvodu za porušení rozpočtové kázně a příslušného penále.

Rozhodnutím o poskytnutí dotace je stanoveno nejen to, v jaké výši je dotace nebo NFV příjemci poskytována a na co, ale současně je v něm uvedeno množství podmínek a povinností, za kterých je vůbec možno tuto dotaci nebo NFV ze strany příjemce používat a jaké jsou důsledky jejich nesplnění. Bez důkladného seznámení se s obsahem rozhodnutí o poskytnutí dotace se tedy příjemce dotace nebo NFV neobejde.

Povinnost plnit rozhodnutím o poskytnutí dotace stanovené podmínky je, jak vyplývá z judikatury Nejvyššího správního soudu, protiváhou dobrodiní státu ve formě poskytnutí prostředků z veřejných zdrojů.

Rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 29. 10. 2009, č. j. 1 Afs 100/2009 – 63, č. 2332/2011 Sb. NSS, www.nssoud.cz : „Podstatné je, že poskytování dotací ze státního rozpočtu je ovládáno vrchnostenským postavením poskytovatele dotace. Z tohoto jeho postavení, na rozdíl od postavení účastníka soukromoprávních vztahů tedy plyne, že může autoritativně rozhodovat o podmínkách poskytnutí dotace, které jsou předmětem jednání mezi ním a příjemcem dotace pouze v té míře, jak stanoví zákon, či limitech, jež stanoví sám poskytovatel dotace. Záleží pak na příjemci dotace, zda tyto podmínky akceptuje. Samotným smyslem aktu přijetí dotace totiž je, že příjemce přijímá určité dobrodiní ze strany státu a jakousi protiváhou tohoto dobrodiní není (na rozdíl od soukromoprávních vztahů) jeho protiplnění ve prospěch poskytovatele dotace, ale právě akceptace podmínek, za nichž je dotace přijímána. Ke stejnému závěru pak dospěl i Nejvyšší správní soud v rozsudku ze dne 21. 7. 2015, č. j. 2 Afs 58/20 05 – 90 (www.nssoud.cz).“

Pokud je dotace nebo NFV ze státního rozpočtu žadateli zcela nebo zčásti poskytnuta, pak výroková část tohoto rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV dle ustanovení § 14m odst. 2 rozpočtových pravidel musí obsahovat náležitosti uvedené v ustanovení § 14 odst. 4 písm. c) až h) rozpočtových pravidel a může obsahovat náležitosti uvedené v ustanovení § 14 odst. 4 písm. i) a j) a v ustanovení § 14 odst. 5 až 7 rozpočtových pravidel. Rozhodnutí o poskytnutí dotace musí být písemné. Důležité je zaregistrovat, že výše uvedené povinné i nepovinné náležitosti rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV musí být obsaženy ve výrokové části rozhodnutí, a nikoliv v odůvodnění.

Příklad rozhodnutí o poskytnutí dotace s evropskou spoluúčastí je uveden v příloze.

2.3.1 Povinné náležitosti rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci

Základní náležitosti rozhodnutí o poskytnutí dotace upravuje ustanovení § 14 odst. 4 rozpočtových pravidel.

Ustanovení § 14 odst. 4 rozpočtových pravidel

Vyhoví-li poskytovatel žádosti o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci, vydá písemné rozhodnutí, které obsahuje:

a) jméno, popřípadě jména, příjmení, datum narození, rodné číslo, bylo-li přiděleno, a  adresu trvalého pobytu, je-li příjemce dotace nebo návratné finanční výpomoci fyzickou osobou a je-li tato fyzická osoba podnikatelem, také identifikační číslo osoby; název, adresu sídla a identifikační číslo osoby, je-li příjemce dotace nebo návratné finanční výpomoci právnickou osobou,

b) název a adresu poskytovatele,

c) poskytovanou částku,

d) účel, na který je poskytovaná částka určena,

e) lhůtu, v níž má být stanoveného účelu dosaženo,

f) u návratné finanční výpomoci lhůty pro navrácení poskytnutých peněžních prostředků a částky jednotlivých splátek,

g) případné další podmínky, které musí příjemce v souvislosti s použitím dotace nebo návratné finanční výpomoci splnit,

h) u dotací a návratných finančních výpomocí, jejichž součást jsou peněžní prostředky podle
§ 44 odst. 2 písm. b), d) f) nebo h), částku těchto prostředků (§ 44 odst. 6),

i) seznam fyzických a právnických osob placených z prostředků poskytnutých ze státního rozpočtu, na jejichž výběr se nevztahuje zákon o zadávání veřejných zakázek,

j) ostatní povinnosti, které příjemce v souvislosti s poskytnutím dotace nebo návratné finanční výpomoci plní a jejichž nedodržení není neoprávněným použití podle § 3 písm. e).

Pouze náležitosti uvedené v ustanovení § 14 odst. 4 písm. c) až h) jsou náležitostmi povinnými.

Základní povinnou náležitostí rozhodnutí o poskytnutí dotace vydávaného podle ustanovení § 14m odst. 1 písm. a) nebo c) rozpočtových pravidel je poskytovaná částka. V rozhodnutích o poskytnutí dotace nebo NFV vydávaných podle rozpočtových pravidel ve znění účinném do 31. 12. 2017 byla připuštěna možnost uvést namísto konkrétní poskytované částky, „částku, do jejíž výše může být dotace nebo návratná finanční výpomoc maximálně poskytnuta“. V důvodové zprávě k zákonu č. 367/2017 Sb. je k této změně uvedeno: „Rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu bude rozhodnutím podle správního řádu, které musí být přezkoumatelné. Proto je třeba v něm uvést přesnou částku, která má být příjemci poskytnuta.“

Dalšími základními povinnými náležitostmi rozhodnutí o poskytnutí dotace jsou účel, na který je dotace nebo NFV určena, a lhůta, v níž má být tohoto účelu dosaženo.

Jakým způsobem má být vymezen účel, na který je poskytovaná částka určena, a jakým způsobem by měla být stanovena lhůta, v níž má být stanoveného účelu dosaženo, a co se touto lhůtou vůbec rozumí, rozpočtová pravidla nestanoví a ponechávají to na úvaze poskytovatele. Je to správné, neboť poskytované dotace a NFV mohou mít natolik odlišné věcné zaměření, že to musí být právě poskytovatel, kdo určí, jak účel a lhůtu, v níž má být účelu dosaženo, v rozhodnutí nejlépe vymezit. Jinak musí být vymezen účel a lhůta, v níž má být stanoveného účelu dosaženo při podpoře sportu, jinak při podpoře vzdělávání, jinak při podpoře bydlení apod.

Účel, na který je poskytovaná částka určena, by měl být rozhodnutím o poskytnutí dotace stanoven tak, aby odpovídal věcnému zaměření uvedenému ve výzvě k podání žádosti a neměl by být definován ani příliš obecně, ani příliš konkrétně. Důsledkem příliš obecného vymezení může být to, že nakonec nebude dosaženo přesně toho účelu, na který měla být dotace nebo NFV původně určena, přičemž příjemce dotace za to nebude možno žádným způsobem postihnout, neboť domáhat se lze jenom a pouze toho, co je v rozhodnutí o poskytnutí dotace uvedeno. Stává se to např. v případech, kdy je účel, na který je poskytovaná částka určena, rozhodnutím vymezen pouze názvem podporované akce nebo projektu. Naopak příliš konkrétní vymezení účelu, na který je poskytovaná částka určena, zase může příjemci dotace působit problémy při vlastní realizaci účelu a celkem snadno pak může ze strany příjemce dotace dojít k nesplnění některých až příliš konkrétních kritérií, která pro dosažení poskytovatelem zamýšleného účelu nejsou vůbec rozhodná, ale protože byla rozhodnutím o poskytnutí dotace stanovena jako povinná, musí být dodržena.

Celkem problematické, ale zároveň celkem časté, je vymezení účelu odkazem na podanou žádost o poskytnutí dotace nebo NFV bez toho, aby bylo konkretizováno, které údaje v žádosti obsažené jsou tím účelem, na který jsou poskytované prostředky určeny. Žádost totiž může obsahovat velké množství z pohledu zamýšleného účelu nepodstatných informací, jejichž plnění však může být v důsledku tímto způsobem stanoveného účelu ze strany kontrolních orgánů vyžadováno.

Nutno upozornit, že nelze očekávat, že v rozhodnutí o poskytnutí dotace bude jednoduše uvedeno „Účel: …“. Účel bývá obvykle vymezen v různých bodech rozhodnutí o poskytnutí dotace, případně v jeho přílohách, a to slovním popisem a za pomoci různých parametrů, indikátorů, hodnot apod. (Viz vzor rozhodnutí: Název projektu v úvodní tabulce + Hlava I. OBECNÁ ČÁST, článek XII Indikátory povinné k naplnění.)

Lhůta, v níž má být stanoveného účelu dosaženo, by měla být rozhodnutím o poskytnutí dotace samozřejmě stanovena konkrétním datem, přičemž je na poskytovateli, s jakými skutečnostmi bude toto datum svázáno. Lhůta, v níž má být stanoveného účelu dosaženo, může být rozhodnutím o poskytnutí dotace navázána na vlastní realizaci účelu, na ukončení financování z poskytnutých prostředků, na finanční vypořádání apod. Záleží to na rozhodnutí poskytovatele. Z rozhodnutí o poskytnutí dotace by však mělo být zřejmé, co je lhůta, v níž má být stanoveného účelu dosaženo a co jsou jiné lhůty či termíny, které mají být při realizaci účelu splněny. (Viz vzor rozhodnutí: Hlava I. OBECNÁ ČÁST, článek XI.)

Je-li příjemci prostředků poskytnuta NFV, musí výrok rozhodnutí o poskytnutí dotace obsahovat lhůty pro navrácení prostředků a výši jednotlivých splátek, tedy musí obsahovat tzv. splátkový kalendář.

Na účel a lhůtu, v níž má být stanoveného účelu dosaženo, navazují, jako další povinná náležitost výroku rozhodnutí o poskytnutí dotace, případné další podmínky, které musí příjemce v souvislosti s použitím dotace nebo NFV splnit. Těmito podmínkami poskytovatel stanovuje další požadavky, na které je použití dotace nebo NFV vázáno. Tyto případné další podmínky jsou pro příjemce dotace závazné. Nesplnění či porušení jakékoliv této podmínky pak může vést k postihu příjemce buďto ze strany poskytovatele, nebo ze strany příslušného finančního úřadu. Pokud tedy chce poskytovatel příjemci stanovit nějaké závazné povinnosti, musí to udělat právě prostřednictvím těchto dalších podmínek.

Případné další podmínky, které v souvislosti s použitím dotace nebo NFV musí příjemce dotace nebo NFV ze státního rozpočtu splnit, nemusí vůbec přímo souviset pouze s vlastním použitím poskytnutých prostředků, ale mohou se týkat celé řady dalších oblastí s použitím dotace nebo NFV nějak souvisejících. Další podmínky tak mohou upravovat např. pravidla pro spolufinancování účelu z vlastních zdrojů, pravidla týkající se časového harmonogramu realizace účelu, pravidla pro výběr dodavatele předmětu dotace nebo NFV, pravidla týkající se vlastnictví předmětu dotace nebo NFV a jeho dalšího užití, pravidla publicity apod.

V souvislosti s případnými dalšími podmínkami, které musí příjemce při použití dotace nebo NFV splnit, je třeba upozornit na to, že ne všechny tyto podmínky se časově shodují s obdobím, ve kterém dochází k vlastnímu čerpání a použití poskytnutých prostředků. Řada těchto dalších podmínek je podmínkami následnými, přesahujícími lhůtu, v níž má být stanoveného účelu dosaženo. Typicky to jsou podmínky týkající se užití či vlastnictví předmětu dotace nebo návratné finanční výpomoci, kdy rozhodnutím může být např. stanoveno, že „příjemce projektu je povinen zajistit, aby výsledky realizace projektu byly zachovány po dobu 10 let ode dne závěrečné žádosti o platbu“ nebo „příjemce dotace je povinen po věcné a finanční stránce zajistit, aby účel dotace byl zachován po dobu 5 let od data poslední platby prostředků“ nebo „předmět dotace nesmí být po dobu 5 let ode dne realizace projektu zcizen, pronajat“ apod. (Viz vzor rozhodnutí: Hlava II. Zvláštní část, článek I, bod 1.)

Jsou-li rozhodnutím o poskytnutí dotace stanoveny následné podmínky přesahující lhůtu, v níž má být stanoveného účelu dosaženo, prodlužuje se tím období, v rámci kterého může být plnění jednotlivých podmínek, za kterých byla dotace nebo NFV poskytnuta, kontrolováno, a tedy i období, v rámci kterého lze příjemci dotace předepsat za pochybení při čerpání dotace nebo NFV případný odvod za porušení rozpočtové kázně. Dle ustanovení § 44 odst. 11 věta poslední rozpočtových pravidel lze odvod vyměřit do 10 let od 1. ledna roku následujícího po roce, v němž došlo k porušení rozpočtové kázně.

Uvedené je nutno vzít v potaz i při uchovávání veškerých dokumentů souvisejících s realizací projektu. Dobu, po kterou by měly být tyto dokumenty příjemcem dotace nebo NFV uchovávány, je nutno přizpůsobit podmínkám stanoveným rozhodnutím o poskytnutí dotace. Neprokázání toho, jak byly poskytnuté peněžní prostředky použity, je totiž jednou ze skutkových podstat neoprávněného použití poskytnutých prostředků[24], které je porušením rozpočtové kázně dle ustanovení § 44 odst. 1 písm. b) rozpočtových pravidel.

Případné další podmínky, které by měl příjemce v souvislosti s použitím dotace nebo NFV splnit, poskytovatelé velice často zapracovávají do souhrnných dokumentů, které zveřejňují na svých internetových stránkách. Tyto dokumenty mají různý název, obvykle podle toho, jaký okruh podmínek upravují, např. Pravidla pro žadatele a příjemce, Pravidla publicity, Pravidla pro výběr dodavatelů, Pravidla způsobilosti výdajů apod. Pokud poskytovatel chce, aby podmínky uvedené v těchto dokumentech byly pro příjemce dotace nebo NFV závazné, musí povinnost dodržovat podmínky uvedené v těchto dokumentech stanovit ve výroku rozhodnutí o poskytnutí dotace v rámci případných dalších podmínek, které musí příjemce v souvislosti s použitím dotace nebo NFV splnit. (Viz vzor rozhodnutí: Hlava II. Zvláštní část, článek II Ostatní zvláštní povinnosti příjemce, bod 1.) Pokud tak neučiní, nelze jejich dodržování nijak vynutit a ani jejich případné nedodržení postihnout.

Kromě dalších podmínek, které musí příjemce v souvislosti s použitím dotace nebo NFV splnit, musí příjemce plnit i povinnosti stanovené právními předpisy, které s použitím dotace nebo NFV nějakým způsobem souvisejí, např. zákon č. 134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o zadávání veřejných zakázek“) nebo vyhlášku č. 367/2015 Sb., o zásadách a lhůtách finančního vypořádání vztahů se státním rozpočtem, státními finančními aktivy a Národním fondem (vyhláška o finančním vypořádání), jak vyplývá ze změn provedených vyhláškou č. 435/2017 Sb. (dále jen „vyhláška o finančním vypořádání“). Ačkoliv případné nedodržení povinností stanovených právním předpisem podléhá následnému postihu, stanovení povinnosti jejich dodržování součástí výroku rozhodnutí o poskytnutí dotace být nemusí. Právní předpisy jsou obecně závazné a musí být dodržovány i bez toho, že je to uvedeno v rozhodnutí o poskytnutí dotace. Přesto většina poskytovatelů právní předpisy vážící se k použití dotace nebo NFV do rozhodnutí o poskytnutí dotace uvádí.

Poslední povinnou náležitostí výroku rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV je, u dotací a NFV, jejichž součástí jsou peněžní prostředky podle ustanovení § 44 odst. 2 písm. b), d), f) nebo h) rozpočtových pravidel, uvedení částky těchto prostředků.

Ustanovení § 44 odst. 2 rozpočtových pravidel, na které je odkazováno, rozčleňuje prostředky státního rozpočtu a prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu pro účely postihu za jejich neoprávněné použití a pro účely nakládání s odvody za toto neoprávněné použití. Ustanovením § 44 odst. 2 písm. a), c), e) a g) rozpočtových pravidel jsou stanoveny kategorie prostředků státního rozpočtu a ustanovením § 44 odst. 2 písm. b), d), f) a h) rozpočtových pravidel pak kategorie prostředků poskytnutých ze státního rozpočtu. Vzhledem k tomu, že dotace a NFV jsou prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu, povinnou náležitostí výroku rozhodnutí o poskytnutí dotace je částka prostředků z kategorie prostředků poskytnutých ze státního rozpočtu dle ustanovení § 44 odst. 2 písm. b), d), f) a h) rozpočtových pravidel[25].

Kategorii prostředků dle ustanovení § 44 odst. 2 písm. b), d), f) a h) rozpočtových pravidel ovlivňuje to, kam by měl příjemce dotace nebo NFV, pokud poruší rozpočtovou kázeň, provést dle ustanovení § 44a odst. 3 rozpočtových pravidel prostřednictvím místně příslušného finančního úřadu odvod za porušení rozpočtové kázně, případně kam poskytovatel zašle prostředky vrácené příjemcem dotace na základě výzvy k vrácení dotace nebo její části vydané dle ustanovení § 14f odst. 3 rozpočtových pravidel. Pokud příjemce dotace nebo NFV poruší rozpočtovou kázeň při použití dotace nebo NFV obsahující prostředky dle ustanovení § 44 odst. 2 písm. b) nebo h) rozpočtových pravidel, prostředky se dle ustanovení § 44a odst. 3 písm. e) rozpočtových pravidel vrací do rezervního fondu organizační složky státu, která dotaci nebo NFV poskytla. Pokud příjemce poruší rozpočtovou kázeň při použití dotace nebo NFV obsahující prostředky dle ustanovení § 44 odst. 2 písm. d) nebo f) rozpočtových pravidel, prostředky se dle ustanovení § 44a odst. 3 písm. d) rozpočtových pravidel vrací do Národního fondu.

Pokud v rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu nebude uvedena částka prostředků podle ustanovení § 44 odst. 2 písm. b), d), f) nebo h) rozpočtových pravidel, pak by to mělo znamenat, že se jedná o dotaci nebo NFV poskytnutou z ryze českých prostředků, což je kategorie prostředků dle ustanovení § 44 odst. 2 písm. j) rozpočtových pravidel, tj. „ostatní prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu“. V tom případě, pokud příjemce dotace nebo NFV poruší rozpočtovou kázeň, vrací prostředky v souladu s ustanovením § 44a odst. 3 písm. a) rozpočtových pravidel do státního rozpočtu.

2.3.2 Nepovinné náležitosti rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci

Výrok rozhodnutí o poskytnutí dotace může, kromě povinných náležitostí uvedených v ustanovení § 14 odst. 4 písm. c) až h) rozpočtových pravidel, obsahovat, dle uvážení poskytovatele, i náležitosti nepovinné, uvedené v ustanovení § 14 odst. 4 písm. i) a j) a v ustanovení § 14 odst. 5 až 7 rozpočtových pravidel.

Dle ustanovení § 14 odst. 4 písm. i) rozpočtových pravidel je nepovinnou náležitostí výroku rozhodnutí o poskytnutí dotace seznam fyzických a právnických osob placených z prostředků poskytnutých ze státního rozpočtu, na jejichž výběr se nevztahuje zákon o zadávání veřejných zakázek. Co měl zákonodárce tímto ustanovením v úmyslu, není zcela zřejmé. Důvodová zpráva k zákonu č. 367/2017 Sb. k tomuto ustanovení na str. 14 v části K bodu 8 uvádí „Ve skutečnosti však jde o odlišení osob – dodavatelů, s nimiž může být (ovšem spíše díky postavení příjemce dotace, resp. díky charakteru daného právního vztahu) smlouva uzavřena pouze na základě postupu dle zákona o zadávání veřejných zakázek, od jiných osob, na jejichž výběr se tento zákon nevztahuje. Uvedení určité osoby v rozhodnutí o poskytnutí dotace tedy samo o sobě nevyjímá vztah takové osoby s příjemcem z režimu zákona o zadávání veřejných zakázek.“ Ustanovení § 14 odst. 4 písm. i) rozpočtových pravidel není poskytovateli vůbec používáno.

Dle ustanovení § 14 odst. 4 písm. j) rozpočtových pravidel mohou být další náležitostí výroku rozhodnutí o poskytnutí dotace tzv. ostatní povinnosti, které příjemce v souvislosti s poskytnutím dotace nebo NFV plní, ale jejichž nedodržení není neoprávněným použitím podle § 3 písm. e) rozpočtových pravidel, tedy povinnosti, jejichž případné nedodržení nebo porušení nepodléhá žádnému postihu ze strany poskytovatele ani ze strany finančního úřadu. De facto se jedná o povinnosti nezávazné.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Co by měl vědět příjemce dotace.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.