Bezezbytková dieta při onemocnění střev

Vyšlo také v tištěné verzi

Objednat můžete na

www.ivysehrad.cz

www.albatrosmedia.cz

Růžena Milatová, MUDr. Pavel Wohl

Bezezbytková dieta při onemocnění střev– e-kniha

Copyright © Albatros Media a. s., 2018

Všechna práva vyhrazena.

Žádná část této publikace nesmí být rozšiřována

bez písemného souhlasu majitelů práv.

Růžena Milatová,

nutriční terapeut

MUDr. Pavel Wohl,

Klinika hepatogastroenterologie, IKEM

Obsah této knihy je sestaven s nejlepším vědomím autorů. Z praktického uplatnění nevyplývají pro autory ani pro nakladatelství žádné právní důsledky.

© Růžena Milatová, MUDr. Pavel Wohl, 2018

E-book konverze © Grafické a DTP studio Fragment, 2018

ISBN tištěné verze 978-80-7429-992-6

ISBN e-knihy 978-80-7429-899-8 (1. zveřejnění, 2018)

Úvod

Slovo dieta pochází z řeckého slova „dieta“, které znamená strava. Dietním opatřením rozumíme řízený příjem potravy s cílem dosažení specifického léčebného účinku. Existuje celá řada diet. Příkladem jsou redukční, diabetická a bezlaktózová.

U nemocných s celiakií je indikována specifická bezlepková dieta. Dietní intervence by měla jít „ruku v ruce“ s komplexním léčebným plánem. Význam dietních opatření nelze z klinického pohledu podcenit, ale i přecenit. Nutriční intervence je většinou nedílnou součástí léčebných strategií.

Bezezbytková dieta (BZD – v anglosaské literatuře je označována jako Low Residue Diet, LRD) je charakterizována nízkým obsahem vlákniny a nezanechává nestravitelné zbytky. BZD je součástí nutričních postupů a programů u celé řady onemocnění. Tato dieta je také označována jako „Dieta č. 5“. BZD se často zaměňuje s dietou s nízkým obsahem vlákniny (Low Fibre Diet, LFD). Tato modifikovaná dieta obsahuje méně než 10–15 g vlákniny, zatímco LRD je definována nízkým množstvím vlákniny spolu s vyloučením dalších potravinových složek (švestkový džus, mléko a jiné). Další dietou je tekutá dieta, která je v literatuře označována jako CLD (Clear Liquid Diet).

Indikace k zahájení BZD představují nejčastěji průjmovitá onemocnění. Příkladem jsou onemocnění trávicího traktu, jehož představiteli jsou idiopatické střevní záněty (IBD), chronický zánět tenkého i tlustého střeva (enterokolitis) a nádorová onemocnění. Velmi významná indikace BZD je u nemocných po opakovaných nitrobřišních operacích, které jsou zatíženy významným vznikem srůstů (adhezí). Adheze mohou způsobit až střevní neprůchodnost (ileus), která může nemocného ohrozit i na životě a vyžaduje urgentní chirurgickou léčbu. Dále je BZD používána před gynekologickými operacemi a zejména endoskopickým vyšetřením tlustého střeva (kolonoskopie). V tabulce 1 je uvedena indikace BZD.

Indikace BZD

Chronická průjmovitá onemocnění (Crohnova choroba, ulcerózní kolitida)

Střevní dyspepsie a dráždivý tračník (IBS)

Pooperační srůsty (adheze)

Příprava před vyšetřením tlustého střeva (koloskopie)

Před gynekologickými výkony

Tabulka 1: indikace BZD

Léčebný účinek BZD spočívá ve snížení dráždění střevní sliznice (mukózy). Snížení množství nestravitelných zbytků, které nejsou součástí střevního obsahu, pravděpodobně příznivě ovlivňují trávicí trakt snížením činnosti střevní stěny (tzv. peristaltiku). BZD většina nemocných považuje za lehce stravitelnou. Součástí BZD je i významné omezení látek, které mohou negativně chemicky působit na střevní činnost. Příkladem je mléko. Výskyt nesnášenlivosti mléka v populaci je vysoký a navíc nemocní s chorobami trávicího traktu mléko velmi často netolerují. Její další významnou výhodou je snížení plynatosti (meteorismus). BZD se většinou rozděluje na 5 až 6 malých denních porcí. Někteří jedinci dokonce BZD používají ke snížení tělesné hmotnosti. Složení BZD je charakterizováno vyloučením tuhé vlákniny z potravy. Strava v rámci BZD musí být měkká, lehce stravitelná. Nevýhodou dlouhodobé aplikace BZD může být vznik specifických nutričních deficitů (vitaminy, foláty).

Nejčastější indikace k zahájení BZD je u zánětlivých onemocnění trávicího traktu. Crohnova choroba (CN) a ulcerózní kolitida (UC) se řadí mezi idiopatické střevní záněty (IBD). Crohnova choroba nejčastěji postihuje oblast přechodu tenkého střeva do tračníku (tzv. terminální ileitida), ale může prakticky postihovat jakoukoliv část trávicí trubice. Ulcerózní kolitida postihuje jen tlusté střevo. Obě choroby jsou zjednodušeně charakterizovány průjmy, bolestmi břicha a váhovým úbytkem. Světová gastroenterologická organizace (WHO) považuje BZD u akutní zánětlivé ataky CN i UC za standardní léčebný postup. U nemocných se střevními zúženími (tzv. stenózy, striktury) je BZD jednoznačně indikována. BZD snižuje střevní pohyblivost (motilitu, peristaltiku) a tímto mechanismem snižuje i významné bolestivé břišní ataky nemocných. Studie poukazují na příznivý vliv BZD u nemocných s CN, ale velkých klinických studií zabývajících se BZD a CN je zatím málo. V klidové fázi IBD se dieta nemusí lišit od zdravých jedinců a většinou je indikována dieta racionální.

BZD je také běžně indikována po gynekologických výkonech, ale rovněž v této indikaci nebyl zatím spolehlivě doložen jednoznačně příznivý vliv této diety.

BZD je standardní součástí přípravy před koloskopickým vyšetřením. Dobrá příprava tlustého střeva je nezbytnou podmínkou k adekvátní vizualizaci sliznice tračníku. Čím vyšší je kvalita přípravy, tím vyšší je výtěžnost koloskopického vyšetření. Podle literárních dat BZD může dokonce převyšovat vysokou kvalitou přípravy na koloskopii i diety tekuté (Clear Liquid Diet, CLD). BZD je uspokojivě tolerována nemocnými. Výsledky klinických studií na toto téma nejsou dosud jednoznačné, ale hrají ve prospěch BZD.

BZD je indikována také u dráždivého tračníku (Irritabile Bowel Syndrom, IBS). Dráždivý tračník je považován za funkční poruchu trávicího traktu a vyskytuje se u 10–15 % populace. U řady nemocných je pozorován příznivý efekt BZD, ačkoliv prvním dietním opatřením bývá právě navýšení množství vlákniny ve stravě. U dráždivého tračníku je pozitivní efekt BZD popisován až u poloviny jedinců. Kladný vliv BZD spočívá ve snížení břišní distenze, křečí a nadýmání.

Další významnou skupinou, u které je indikována BZD, jsou nemocní s divertikulární nemocí tlustého střeva (divertikulóza). Výskyt divertikulózy v západním světě je až u 60 % populace. BZD je indikována u nemocných v akutním stadiu zánětu divertiklů (divertikulitida). Po léčbě akutního zánětu, který zahrnuje antibiotickou terapii, je většině nemocných doporučena naopak strava s vysokým obsahem vlákniny.

Technologicky je BZD připravována vařením, pečením, opékáním nasucho a zahuštění se provádí pomocí mouky opražené nasucho. Polévky mají být netučné. Masové pokrmy se připravují na vodě, pečením nasucho a ryby bez kůže.

Jakákoliv dieta a jakákoliv potrava by se měla jíst pomalu, což je málo zdůrazňovaná souvislost. Zpracování v dutině ústní a žaludku je významnou součástí procesu úpravy potravy, která dále pokračuje v tenkém střevě. V současném zrychleném běhu světa se často zapomíná na společenský význam stravování, které si vždy dávalo na „ čas“.

Podle posledních výzkumů nemá BZD zcela jasně doložený příznivý vliv podle kritéria EBM (medicína založená na důkazech) na průběh celé řady onemocnění. Nicméně za největší přínos BZD můžeme považovat snížení klinických příznaků (symptomů), které nemocné negativně ovlivňují v každodenním životě a snižují tak jeho kvalitu. Nejvíce je význam BZD doložen u přípravy před koloskopickým vyšetřením. Významná indikace BZD je u pooperačních stavů spojených se vznikem nitrobřišních srůstů, IBD a divertikulární nemoci tlustého střeva. Dále je BZD indikována u nemocných s dlouhotrvajícími trávicími obtížemi, především s výskytem dlouhodobých průjmů.

MUDr. Pavel Wohl

Bezezbytková dieta

Charakteristika diety

Tato dietní opatření jsou určená nemocným ve stadiu po akutních průjmových stavech, dále při chronických průjmových onemocněních všeho druhu, pokud nevyžadují ještě jiná zvláštní dietní opatření.

Při syndromu dráždivého tlustého střeva v období průjmů, při funkčních průjmech, chronických enteritidách, průjmech po lécích, při malabsorpčních stavech, které nevyžadují ještě jiná zvláštní dietní opatření.

Také u ulcerózní colitidy, Crohnově nemoci a ve stavu dekompenzace. Po resekci střeva se podává nejčastěji 1 měsíc, neurčí-li lékař jinak.

Dieta je po stránce biologické i energetické plnohodnotná.

Strava je lehce stravitelná, pestrá a má mírně snížený obsah tuků.

Vhodné je stravu rozdělit do 5–6 denních dávek, jíst méně a častěji.

Zvláštní pozornost u této diety musíme věnovat snížení nestravitelných látek, hlavně rostlinné vlákniny, která dráždí mechanicky střevo k rychlejší peristaltice (proto je v dietě užší výběr ovoce a zeleniny).

Vzhledem k tomu je vitamin C často doplňován medikamentózně.

Omezujeme dráždivé koření a přepalované tuky – toto má šetřit zánětlivě změněnou sliznici střev chemicky.

Mléko podáváme dle individuální snášenlivosti, u některých pacientů může spolupůsobit při vzniku průjmů.

Kuchyňská úprava stravy

K technologické úpravě používáme s výhodou horkovzdušnou troubu, mikrovlnnou troubu, gril, nádobí s teflonovým či keramickým povrchem, vaření v páře, různé fólie k přípravě bez tuku, alobal.

Používáme vaření, dušení, dušení v páře, pečení. Veškerá strava musí být upravená doměkka, bez tuhých kůrek, slupek, zrníček, tzn. mechanicky šetřící.

Šetřící technologická úprava má pomáhat k lepší stravitelnosti všech pokrmů.

Pokrmy zahušťujeme nasucho opraženou moukou, bešamelem nebo zálivkou (moukou nasucho opraženou rozmíchanou ve vodě), bramborovou moukou (Solamylem), kukuřičnou moukou (Maizenou).

Vhodné potraviny a pokrmy

Polévky

– Je vhodné zařadit: vločkovou, rýžovou (tzv. hlenové polévky)

– Dále používáme vývary z libových druhů mas či z povolené mladé čerstvé zeleniny. Zeleninu a brambory nastrouháme na jemném struhadle nebo rozmixujeme. Jako zavářku používáme loupanou rýži, těstoviny z vymílané mouky, ne celozrnné: kapání, strouhání, mlhovinu, svítek, sedlinu. Při přípravě zavářek používáme vždy mouku vymílanou, ne celozrnnou. Tuk přidáváme až do uvařené polévky.

Maso a uzeniny

– Zařazujeme především libové druhy masa – libové vepřové, libová hovězí kýta, telecí kýta, maso kuřecí, krůtí, králičí a holoubě.

– Maso musí být zbaveno veškerých šlach, upravené doměkka.

Úprava mas

– Vařené, dušené, dušené plátky, závin, závitky, pečené, rizoto, hašé, pomazánky apod.

– Ryby – sladkovodní i mořské (netučné druhy) upravujeme pečením, dušením, případně grilováním ve fólii.

Uzeniny

– Zařazujeme dušenou libovou šunku (vepřovou, kuřecí, krůtí, drůbeží), jiné druhy uzeniny (drůbeží či kuřecí salám, párky).

Příkrmy

– Brambory uvařené a prolisované lisem na brambory (přímo na talíř) nebo brambory šťouchané, bramborová kaše.

– Loupaná rýže, těstoviny z vymílané mouky (ne celozrnné).

– Krupicové noky.

– Knedlíky kypřené kypřicím práškem do pečiva (ne kypřené droždím).

– Knedlíky žemlové (vídeňské, v ubrousku, hrnkové).

Mléko a mléčné výrobky

– Mléko je většinou jako samostatný pokrm špatně snášeno, proto ho zařazujeme dle individuální snášenlivosti.

– Vhodnější jsou zakysané mléčné výrobky (jogurt, jogurtové mléko) bez příchutě či ovocné s rozmixovanými povolenými druhy ovoce bez kousků.

– Čerstvé sýry jako je Žervé, Lučina bez příchuti, Cottage bez příchuti.

– Tvrdé sýry.

– Tavené sýry, tvaroh.

– Jogurt pouze s povolenými kousky ovoce, bez cereálií – obilí, otrub, ovesných vloček, müsli.

Vejce

– Do jídelníčku zařadíme jako součást pokrmu. Jako hlavní jídlo lze podat vařené natvrdo, naměkko, nahniličko, míchané v páře, ve formě sedliny, pomazánky.

Omáčky

– Vhodné jsou bešamelová, citrónová, rajská, masová, dietní svíčková, koprová omáčka.

Tuky

– Nepřepalujeme, používáme pouze čerstvý tuk. Vhodné jsou – máslo, kvalitní jednodruhové oleje (řepkový, olivový, slunečnicový), kvalitní rostlinné tuky.

Ovoce

– Jádřince zbavená oloupaná a najemno nastrouhaná jablka, vyzrálé banány.

– Kompoty z loupaných meruněk, nektarinek a broskví, jablek oloupaných a zbavených jádřince. Tyto kompoty můžeme i rozmixovat na pyré.

– 100 % džusy z uvedených druhů ovoce bez přídavku vlákniny či müsli.

– Ovocné přesnídávky z povolených druhů ovoce bez přídavku vlákniny či müsli.

Zelenina

– Do polévek používáme mladou nenadýmavou zeleninu – celer, mrkev, petržel. Mrkev jemně nastrouháme a dostatečně dlouho vaříme, případně rozmixujeme.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Bezezbytková dieta při onemocnění střev.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.