Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Ing. Marek Šedivý a PaedDr. Olga Medlíková

Úspěšná nezisková organizace
3., aktualizované a rozšířené vydání

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00 Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 6614. publikaci

Odpovědná redaktorka Zuzana Böhmová
Sazba Eva Hradiláková
Formát ePub Štěpán Böhm
Návrh a zpracování obálky Vojtěch Kočí
Počet stran 168
Třetí vydání, Praha 2017
Vytiskla Tiskárna v Ráji, s.r.o., Pardubice

© Grada Publishing, a.s., 2017
Cover Photo © Depositphotos/Torsakarin

ISBN 978-80-271-9262-5 (ePub)
ISBN 978-80-271-9261-8 (pdf)
ISBN 978-80-271-0249-5 (print)

Know-how úspěšné neziskovky

O autorech

Ing. Marek Šedivý

Ředitel Nadačního fondu Dům Ronalda McDonalda, prezident Asociace veřejně prospěšných organizací ČR, viceprezident sekce nestátních neziskových organizací Unie zaměstnavatelských svazů ČR, člen Výboru pro legislativu a financování Rady vlády pro nestátní neziskové organizace. Před tím pracoval v obecně prospěšné společnosti Neziskovky.cz jako výkonný ředitel. Absolvent České zemědělské univerzity v Praze. V rámci Fulbright-Masarykova stipendia absolvoval čtyřměsíční odbornou stáž na St. Thomas University v Minneapolis, v USA.

Ve své lektorské a konzultantské praxi se zaměřuje na řízení neziskových organizací, strategické plánování, fungování správních rad, vnitřní a vnější komunikaci neziskových organizací a lobbing.

Je spoluautorem několika publikací zaměřených na fungování neziskových organizací. Přispívá také do časopisů a dalších periodik.

PaedDr. Olga Medlíková

Lektorka, konzultantka a facilitátorka. Pracuje pro business i neziskové organizace. Na volné noze je od roku 1996, předtím pracovala jako manažerka a pedagožka. Vystudovala Pedagogickou fakultu v Ústí nad Labem a absolvovala mnoho osobnostně rozvojových výcviků a tréninků. Přednáší na několika vysokých školách, píše knihy, přispívá do řady periodik a časopisů.

V roce 2013 získala cenu Osobnost roku v oblasti andragogiky vyhlašovanou Asociací institucí manažerského vzdělávání, Českou andragogickou společností a vzdělávacím institutem London International Graduate School.

Specializuje se na trénink managementu v měkkých dovednostech, na sociální dovednosti, přípravu prezentérů a lektorů a společenský protokol. Od roku 2016 píše e-booky a točí videa pro zaměstnané rodiče a prarodiče. Bližší informace o autorce najdete na www.satnik.net a www.olga-ebooky.cz.

Řekli ke knize

Neziskovky v poslední době získaly akreditace na své činnosti a naplnily různé standardy kvality – jejich lidé jsou uznávanými odborníky v mnoha oblastech. Teď je ale čeká další rozhodnutí. Budou muset změnit samy sebe, zaměřit se na vlastní vnitřní procesy, na dovednosti v řízení, včetně řízení finančního, na personální management, marketing, na smysluplné sociální podnikání jako zdroj získávání vlastních příjmů. Kniha Úspěšná nezisková organizace je právě o tom. O dovednostech, které je třeba získat a uplatnit, aby neziskovka dokázala úspěšně konkurovat na „trhu“ aktivit i zdrojů. Stručně a jasně vysvětluje, co je třeba udělat, aby se neziskovka „usebrala“, změnila samu sebe a vykročila o kus dál.

JUDr. Hana Frištenská

vedoucí sekretariátu Rady vlády pro nestátní neziskové organizace

Potěšilo mě, že Marek a Olga napsali tuto knížku a že jsou ochotni se podělit o výsledky své dlouholeté praxe z lektorské činnosti i z řízení jedné skutečně úspěšné neziskovky.

Sotva bychom hledali povolanější autory. A na textu je to znát. I když hutné sdělením, je to svěží dílo, ve kterém autoři pečlivě odměřovali dávky teorie a kořenili je příklady „ze života“. Knížka obsahuje mnoho užitečných rad a cennou přílohu s praktickými ukázkami. Dobrým nápadem je i slovník pojmů, které tak často užíváme, ale nad jejich smyslem až tak moc nepřemýšlíme.

Rostislava Paarová

emeritní ředitelka Toulcova dvora, Střediska ekologické výchovy hl. m. Prahy

Praktický manuál a pomůcka pro všechny, kteří v minulých dvaceti letech zakládali a řídili neziskové organizace (nebo je zakládat teprve zamýšlejí), chtějí do nich přinést jistotu další existence, identifikovat chyby, nalézat jejich řešení a přinášet nové náměty k plnému rozvoji organizace.

Lze ji doporučit studentům, učitelům, dobrovolníkům, manažerům, firmám a všem zájemcům o fungování a profesionalitu institucí neziskového sektoru.

Ester Danihelková

zástupkyně ředitele CARITAS – Vyšší odborné školy sociální Olomouc,

a odborná asistentka katedry křesťanské sociální práce na Cyrilometodějské

teologické fakultě Univerzity Palackého v Olomouci

Od neziskovek se za málo peněz očekává „hodně muziky“. Na zaměstnance neziskových organizací jsou kladeny stejné nároky jako na vysoce postavené manažery ve velkých korporacích. Znalosti, zkušenosti, schopnost učit se novým věcem, zákony komunikace, pochopení fungování trhu a konkurence – to všechno je důležité ke zdravému rozvoji a životu neziskové organizace. Při jednání se zástupci neziskových organizací si cením lidí, kteří se chovají jako rovnocenní partneři. Jen takoví mají šanci uspět u firemních dárců. Věřím, že právě tato kniha k oné rovnocennosti přispěje.

Mgr. Karolína Kříženecká

Communication Manager, Siemens s. r. o.

Největší součást neziskového sektoru tvoří organizace působící v oblasti sociálních služeb, ať jsou to nestátní neziskové, nebo příspěvkové organizace. Tato publikace jim může být nápomocná zejména v oblasti řízení, prosazování se navenek a práce s lidmi, protože právě lidé jsou v neziskovém sektoru naprosto klíčovým potenciálem.

Jiří Horecký

prezident Asociace poskytovatelů sociálních služeb ČR

Úvodní slovo

… aneb Jak to „Dobro“ dělat dobře.

Úspěšná nezisková organizace. Co vás napadne jako první? Co to je? Laciná proklamace? Líbivý slogan? Je to vůbec možné? Nebo naopak – je to vůbec nutné řešit? Vždyť ruku na srdce – může být vůbec neziskovka „neúspěšná“? Vydejme se pro odpovědi hned v úvodním slovu poněkud netradičně – odzadu. Tedy nejprve od té organizace.

Člověk sám (se sebou) dlouho nevydržel. Měl od pradávna potřebu se družit – tedy „žít s druhými“. Sdílet s nimi svůj svět, společně vytvářet přijatelné životní podmínky, rozdělovat si činnosti, zkrátka – organizovat! A jak lidé ovládli organizaci, ovládly organizace svět. Bylo jich nespočet a nebylo vůbec snadné se v nich vyznat – hotový babylon. Jak potom poznat, co má vlastně která za lubem?! Tak je lidé začali nálepkovat a členit – když dělá peníze, bude „zisková“, když peníze nedělá, bude to organizace „nezisková“.

Dělat něco jiného než peníze (většinou přímo „dobro“) byla a je bohulibá záležitost, a tak se není co divit, že se jí věnuje čím dál víc lidí. Ovšem pozor! Není to jen tak – protože dělat něco jiného než peníze stojí mnohdy dost peněz, a tak je třeba „dobro dělat dobře“. Rozumějte: skutečně funkčně a – koneckonců proč to nenapsat – úspěšně!

Proč však usilovat o úspěch neziskové organizace sofistikovanými procesy, když přece stojí především na dobrých úmyslech? Jaký fatální omyl! Řízení většiny neziskovek totiž provází zvláštní paradox – je v porovnání se ziskovým sektorem dvojnásob obtížné, a ještě navíc dvojnásob podceňované. Díky tomu se tak vlastně ocitá na čtvrtině svého možného výkonu. Proč? Je to prosté. Dvojnásob obtížné řízení vychází z faktu, že prodej neziskového produktu je rozdělen mezi dvě skupiny: skutečného příjemce (beneficienta) a plátce (donátora), na rozdíl od sektoru ziskového, kde je skutečný příjemce současně tím, kdo platí. Dvojnásob podceňované pak proto, že stále ještě přežívá vžitý mylný názor, že organizovaná realizace tzv. „dobrých skutků“ nepotřebuje žádná kritéria výkonu. „Na počátku bylo slovo,“ píše se v knize knih, a tak si o něm něco málo napíšeme i v závěru našeho úvodního slova. Obyčejné české slovo „dobro“ už nadělalo mnoho „zla“. Však posuďte sami – lze vnímat například označení nějaké neziskovky jako „dobré“? Jde o „dobrou“ neziskovku (ve smyslu té české dobrotivosti), nebo spíše o „dobrou“ neziskovku (ve smyslu oné úspěšnosti)? Ne, nejsou to jen slovní hříčky. Jde naopak o něco velmi důležitého – o pochopení toho, že dvě „dobré“ neziskovky sice spojuje jejich dobrota, ale diametrálně odlišuje jejich kvalita. Jde o pochopení faktu, že být iniciátory „dobra“ už dávno nestačí a že je třeba usilovat o skutečně efektivní a měřitelné výkony. Jde o pochopení skutečnosti, že dělat v neziskovce (něco jiného než peníze) vyžaduje zcela profesionální přístup – zvlášť když při tom musíme utrácet peníze těch, kteří ty „peníze dělali“.

Buďme proto zodpovědní. K těm, kdo neziskové aktivity hradí ve smyslu hospodárnosti vynakládaných prostředků, stejně jako k těm, kdo neziskové aktivity konzumují ve smyslu kvality podávaných výkonů. A nemylte se, zodpovědnost není neuchopitelný pojem – pro začátek stačí málo – prostudovat si tuto publikaci …a začít to „dobro dělat dobře“!

Hodně úspěchu (s touto knihou) a bez spěchu!

Ing. František Francírek, Ph.D.

zakladatel a předseda představenstva Locke & Hobbes a. s.,

zakladatel a předseda správní rady Nadace táta a máma

a člen katedry veřejných financí VŠE v Praze

Předmluva

Vážení čtenáři,

oba pracujeme již mnoho let s neziskovými organizacemi (NO). Vedeme kurzy pro management neziskových organizací i řadové pracovníky, moderujeme akce neziskových organizací, spolupracujeme na jejich strategickém plánování a jeden z nás je přes 15 let ředitelem neziskové organizace.

Po tuto dobu stále sledujeme, co neziskovky potřebují, co je trápí, co a jak provádějí a jak se mění neziskový sektor v naší zemi. A protože neziskovým organizacím fandíme a chceme jim co nejvíce pomoci, napsali jsme tuto knížku.

Naším záměrem bylo, abyste ji mohli využít jako podklad, jakýsi „inspiromat“, nástroj k odpovědím na vaše otázky, případně jako srovnávací materiál k vaší vlastní organizaci nebo jejím plánům a cílům.

Postupovali jsme v knize od začátků života organizace přes plány a realizační procesy k úvahám o budoucí podobě organizace a jejím dalším rozvoji.

Cílem naší práce je:

•předložit těm, kteří uvažují o založení organizace, systém potřebných a nutných kroků k jejímu fungování;

•pomoci těm, kteří chtějí odhalit chyby v současné práci své organizace a nalézt cesty ke změně;

•inspirovat ty, kteří hledají další možnosti;

•přispět k vyšší profesionalizaci a transparentnosti neziskových organizací.

Ještě krátké vysvětlení k určitému nepoměru ve velikosti jednotlivých kapitol. Na různých kurzech i při konzultacích slýcháme nejvíc stížností na oblast způsobilostí. V současnosti právě zde tkví značné množství problémů a neziskové organizace se s touto oblastí nejčastěji potýkají. Proto jsme jí v knize věnovali největší prostor a jdeme zde daleko více do hloubky než v ostatních kapitolách. V tomto druhém vydání jsme zohlednili náměty, které jsme dostali od vás, našich čtenářů, a doplnili jsme knihu o pasáže týkající se statutárních orgánů a správní rady, dále o specifika fungování neziskových organizací oproti byznysu a rozšířili jsme kapitolu věnovanou ředitelům o krátké typologické zamyšlení.

Rádi bychom zdůraznili, že tato publikace není zaměřena na krátkodobě existující organizace (vzniklé například kvůli vyřešení otázky dopravního obchvatu města), ale je naopak zacílena na veřejně prospěšné organizace s výhledem dlouhodobé udržitelnosti.

Věříme, že těmto organizacím budeme někdy mluvit z duše, místy je možná trochu popíchneme, v něčem je možná posuneme dál a v určitých bodech jim pomůžeme zpomalit tempo, neboť i to je někdy zdravé.

Vycházíme z praktických zkušeností a někdy zastáváme jiný názor, než jaký najdete ve skriptech vysokých škol nebo v publikacích o neziskovém sektoru, kterých bohužel není mnoho.

Posouzení odlišných postojů necháváme na vás, našich čtenářích, a budeme velmi rádi, když vám tato kniha nejenom pomůže, ale třeba i nastartuje změnu nebo posun.

Bude nás těšit, jestliže knížku budou číst studenti, manažeři ze ziskové sféry, učitelé, dobrovolníci i zájemci o neziskový sektor – tedy jednotlivci, firmy či organizace –, protože jsme přesvědčeni, že neziskový sektor zajímavý je a má z dlouhodobého hlediska co nabídnout.

Vždyť nám i vám jde o totéž – o posílení, rozvoj a o profesionalizaci neziskového sektoru!

Se srdečným pozdravem

Marek Šedivý a Olga Medlíková

Začínáme s neziskovkou

„Když Noe stavěl archu, ještě nepršelo.“

Kdokoliv začíná s něčím novým, chce přirozeně uspět, a tak přemýšlí, plánuje, shání zdroje, zkoumá trh… Nejinak je tomu i v neziskové sféře. Co tedy musíte udělat na začátku?

Pokud chcete obstát a setrvat na trhu, je třeba:

1.Zjistit, zda je u klienta poptávka, popř. – bude třeba poptávku vyvolat?

2.Zjistit, zda existuje společenská poptávka, tj. jsou dárci, kteří „koupí“ vaši myšlenku?

3.Ověřit si, jaké zdroje máte „na startu“ k dispozici – finance, lidi, zázemí?

4.Zjistit, jaká je konkurence – existují podobně zaměřené organizace?

5.Uvědomit si, v čem se lišíte od konkurence – na čem postavíte trvalou udržitelnost?

6.Uvědomit si, jak to budete dělat – jak bude vypadat provoz organizace?

Obr. Společenská hodnota vašeho záměru/projektu

Ideální pro vstup na trh je situace, kdy panuje společenská poptávka po vašem výrobku, službě či projektu, zároveň je zřetelná reálná potřeba případných klientů a současně je organizace připravena nabídnout produkt a má i dostatek zdrojů, které je schopna efektivně využívat.

Jestliže všechny tyto podmínky splňujete, má vaše organizace vysokou společenskou hodnotu. Tím má i větší šanci na dlouhodobou udržitelnost – prosperitu.

Stručně vyjádřeno:

Máme nápad/myšlenku?

A co zdroje – máme prostředky?

Už se někdo něčím takovým zabývá?

Čím budeme jedineční?

Jak budeme fungovat?

Máte odpovědi? Tak jdeme do toho! Následující obrázek ukazuje logické kroky, které jsou nutné k tomu, abyste jako organizace vznikli, fungovali, přežili a rozvíjeli se.

Obr. Schody k prosperující neziskové organizaci

V praxi se často setkáváme s názorem neziskových organizací, že u nich funguje schod č. 1 a schod č. 4. Schody č. 2 a 3 nejsou zcela funkční. Tento stav je možný, ale nikoliv dlouhodobě udržitelný. Jak to dopadá?

V organizaci chybějí peníze, zdroje se využívají neefektivně, s lidmi se málo pracuje, pracovníkům hrozí syndrom vyhoření, nehodnotí se výkon zaměstnanců ani celé organizace a podobně.

Pokud jste v této situaci, najděte si čas na budování schodu 2 a 3 – zajistíte budoucnost organizace i její stabilitu!

Základní rozdíly mezi neziskovým sektorem a byznys sférou spočívají ve třech skutečnostech: 1. v nakládání se ziskem/hospodářským výsledkem, 2. ve strategii, 3. v marketingu.

1.Firma zpravidla rozděluje zisk mezi své vlastníky, nezisková organizace převádí hospodářský výsledek do dalšího roku (nerozděluje mezi zakladatele).

2.Strategií firmy je generování zisku, strategií neziskové organizace je efektivní naplňování jejího poslání.

3.Marketing firmy se zaměřuje na zákazníka, marketing neziskové organizace pracuje s klienty a dárci.

1Založení organizace
(1. schod)

„Většina problémů, které jste schopni přesně definovat, je už částečně vyřešena.“

Abyste naplnili právní formu organizace, musíte mít jasné poslání. S ním musí být zaměstnanci neziskové organizace vnitřně ztotožněni a veřejnost ho musí chápat a rozumět mu.

1.1Poslání

O tom, že je poslání funkční a dobře plní svou roli, vypovídají určité charakteristické znaky.

Obr. 1.1 Znaky dobrého poslání

PŘÍKLAD

Zlepšení stavu životního prostředí a ochrana přírody.

(Arnika, o. s., http://arnika.org)

Umožnit každému dítěti vyrůstat v rodině.

(Nadace Terezy Maxové, www.nadacetm.cz)

Vykonávat hiporehabilitaci pro děti i dospělé s různými zdravotními problémy a touto rehabilitační metodou pomáhat a přispívat ke zlepšení zdravotního stavu a kondice zdravotně postižených.

(Svítání, o. s., www.os-svitani.cz)

Vyrábět produkty, které spoluvytvářejí domov našim zákazníkům po celém světě.

(Jitona, a. s., www.jitona.cz)

Proč potřebujete silné a výstižné poslání?

1.Poslání předurčuje právní formu organizace.

2.Reaguje na společenskou potřebu, kterou organizace naplňuje.

3.Vycházejí z něj hodnoty, které organizace vyznává.

4.Poslání informuje veřejnost a podporovatele organizace o jejím přínosu.

5.Vymezuje prostor pro produkty organizace.

6.Umožňuje fundraising.

7.Motivuje zaměstnance, dobrovolníky i podporovatele NO.

8.Určuje tvář a image organizace.

Při práci na definici poslání je zapotřebí aktivní a kreativní přístup jeho tvůrců. Pro maximální zapojení lidí a pro podporu jejich tvořivosti se používají různé metody (například: brainstorming, brainwriting, práce s mentálními mapami, kolotoč, kolečko – viz slovník), aby byla práce pro účastníky setkání zajímavá a aby co nejpřesněji definovali poslání organizace.

Na tvorbě poslání by se mělo podílet co nejvíce zaměstnanců (v malých neziskových organizacích všichni zaměstnanci), vedení NO a zástupci statutárních orgánů. Poslání schvalují statutární orgány.

1.2Právní forma organizace

Ve chvíli, kdy jste zformulovali poslání organizace, je dobré uvažovat o výběru právní formy, která bude pro realizaci daného poslání nejvíce vhodná. Na tomto místě doporučujeme investovat a vyhledat právníka a daňového poradce, s nimiž proberete veškeré možnosti, které nabízí aktuální legislativa. Pomoc můžete nalézt například na www.avpo.cz. Výběr právní formy se vyplatí nepodcenit, protože v budoucnu ovlivňuje veškeré fungování organizace.

Především jde o tyto skutečnosti:

1.možnosti vlivu zakladatelů na další fungování organizace;

2.způsob rozhodování v organizaci – statutární a výkonné orgány;

3.způsob řízení organizace;

4.přístup k veřejným zdrojům financí;

5.přístup k soukromým zdrojům financí;

6.daňové úpravy a výhody;

7.účetní systém organizace;

8.možnosti podnikání formou vedlejší činnosti (mimo poslání);

9.transparentnost organizace.

Pozor na nejčastější past – tou je výběr „nejpohodlnější“ právní formy, která pak v praktickém fungování může omezovat finanční zdroje nebo další rozvoj organizace. Změna právní formy je v praxi velmi komplikovaná. Je třeba vzít na vědomí, že majetek organizace nelze převádět mezi různými právními formami neziskových organizací.

Většinu právních forem, které považujeme za neziskové, definuje Občanský zákoník (zákon č. 89/2012 Sb.). Velmi důležité je mít na paměti, že neziskových organizací se týkají také obecné paragrafy popisující fungování právnických osob (§118, §209).

Občanský zákoník popisuje jednotlivé právní formy organizací: spolek (§214, §301), nadace (§306, §393), nadační fond (§394, §401) a ústav (§402, §418). Podle zrušeného zákona č. 248/1995 Sb. stále existují a fungují obecně prospěšné společnosti, které se již od roku 2014 nemohou zakládat.

Do neziskového sektoru dále patří církevní právnické osoby, které se řídí zákonem č. 3/2002 Sb. Ty ještě někdy zakládají vlastní školy, které se řadí mezi školské právnické osoby.

Specifickým subjektem, u něhož stále panují dohady, zda patří či nepatří mezi neziskové organizace, je sociální družstvo (§758, §773), které se řídí podle zákona o obchodních korporacích (zákon č. 90/2012 Sb.). Problémem je, že část zisku (až do výše jeho jedné třetiny) může být v sociálním družstvu rozdělována mezi jeho členy. To u ostatních „neziskových“ právních forem není možné.

Při výběru právní formy vycházejte ze skutečné plánované činnosti organizace. Pokud chcete poskytovat veřejnosti služby, nebude pravděpodobně nejvhodnější právní formou spolek ani nadace, případně nadační fond, ale ústav.

Paradoxní situace vzniká tehdy, jestliže ve spolku členská schůze tvořená zaměstnanci volí ředitele, který je pak jejich nadřízeným – tedy nadřízeným svých voličů.

1.3Správa organizace

Pro správné fungování neziskové organizace je důležité, aby byly dopředu vyjasněny pravomoci ve struktuře dané neziskovky.

Kriticky důležité je, aby v organizaci byly od sebe jasně odděleny její správa a dohled od výkonného řízení. U některých právních forem to již předjímá zákon (nadace, nadační fondy, ústavy a obecně prospěšné společnosti), kde jsou popsány správní rady. Spolky pak mají možnost si pravomoci svých orgánů určit ve vlastních stanovách.

Oddělení řízení organizace od její správy vykonávající dohled je nejdůležitějším principem pro kvalitní a profesionální fungování neziskové organizace. Ideální je, pokud složení, role, odpovědnosti a rozhodovací pravomoci jednotlivých orgánů jsou jasně a jednoznačně popsány v zakládacích listinách nebo stanovách.

Dalšími klíčovými faktory, které ovlivňují fungování správních orgánů každé neziskové organizace, jsou způsobilost a znalosti jejích členů. Pokud chcete již od začátku budovat dobře fungující neziskovou organizaci a je jedno, zda bude stoprocentně založená na dobrovolné práci nebo bude mít zaměstnance, pak je nutné mít ve správních orgánech lidi, kteří souzní s vaším posláním a ví, jak fungují správní rady v neziskových organizacích.

Pokud to myslíte vážně, je pryč doba, kdy si do správní rady umístíte kamarády, kteří se jednou až dvakrát ročně sejdou a odhlasují vám, co potřebujete. Jako členové volených orgánů ze zákona musí zastávat svoji funkci s péčí řádného hospodáře!

Z naší praxe víme, že najít vhodné členy správních rad je nesmírně složitá věc. Bude to znít možná pateticky, ale ve správních orgánech by měli pracovat lidé, kteří poslání vaší neziskovky vezmou za své a budou pro něj planout. Bez toho totiž není možné, aby na sebe mohli vzít veškerou zodpovědnost a dobrovolně ve správním orgánu pracovat.

Víme, že se vám pravděpodobně tyto řádky nečtou nejlépe. Bez kompetentních a zapálených lidí ve správních radách ale podle našeho názoru nelze vytvářet transparentní a důvěryhodný neziskový sektor. Je třeba začít hledat zodpovědné lidi, kteří se chtějí dobrovolně vzdělávat a profesionálně vykonávat pozici člena správní rady.

Znalosti a zkušenosti z působení v businessu nebo veřejné správě zde nestačí. Činnost správních rad neziskových organizací je oblast, která má svoje zákonitosti a pravidla, jež jsou teoreticky popsána a dají se naučit tak jako management organizace.

Když se ve správní radě objeví první členové, kteří ví, jak má správní rada fungovat, začnou si k sobě hledat další členy, kteří již budou schopni plnit potřebné úkoly. Rozvoji a profesionalizaci správních rad neziskových organizací se věnuje Asociace veřejně prospěšných organizací ČR. Více informací naleznete na www.avpo.cz.

Změny ve správní radě, kde její členové neví, co mají dělat, nebo si vykládají činnost členů správní rady po svém, může nejlépe učinit zakladatel (pokud má pro to oporu v zakládací listině). Nebo takové změny může iniciovat osvícený člen správní rady. Pokud jste ředitelem neziskové organizace, kterého správní rada jmenuje do funkce nebo jej zaměstnává, nemáte moc možností ani pravomoc nějaké změny provádět!

Krátký výčet základních úkolů správních rad:

•Vytvoření a schválení jednacího řádu.

•Výběr, podpora, motivace, hodnocení a odvolávání řídicího orgánu.

•Spolupráce na strategickém plánování, odsouhlasení strategie, stanovení cílů.

•Spoluzodpovědnost za tvorbu rozpočtu a jeho schválení.

•Zajištění hospodárného a efektivního využívání zdrojů.

•Zajištění eticky zodpovědného získávání dárců.

•Dodržení povinnosti transparentně informovat veřejnost.

•Zajištění vyřizování stížností.

•Řízení rizik.

•Vyhledávání nových členů správní rady a jejich zaškolení.

•Sebeevaluace.

V následujících odstavcích uvádíme tipy, které vidíme jako nejčastější nebo nejdůležitější pro správné fungování správního orgánu neziskové organizace.

Stanovení délky funkčního období členů správní rady

Některé právní formy mají počet členů správní rady stanoven přímo ze zákona, tam, kde si délku funkčního období můžete nastavit v rámci zakládacích dokumentů nebo stanov, jsou nejužívanější následující možnosti:

•Dvě tříletá funkční období bez možnosti zůstat ve správní radě.

•Dvě tříletá funkční období s možností znovu se stát členem správní rady po jednoleté nebo dvouleté přestávce.

•Jednoleté funkční období, po němž následují dvě tříletá funkční období. Účelem počátečního jednoletého funkčního období je umožnit vyhodnocení, zda si člen správní rady a nezisková organizace vzájemně vyhovují.

•Jednoletá funkční období, každý rok obnovitelná. Tento trend je výsledkem toho, že se potenciální členové správní rady nechtějí zavázat k dlouhodobější práci ve správní radě.

Každá z uvedených možností má své výhody i nevýhody, ale důležité je, že jsou stanovena transparentní pravidla pro členství ve správní radě. To je významným signálem i pro potenciální dárce.

Diverzita ve správní radě

Ideální je, pokud můžete jednotlivé členy správního orgánu zvolit tak, aby odrážel složení komunity, které vaše nezisková organizace slouží. To je často těžké realizovat. Měřítka různorodosti by měla zahrnovat pohlaví, společensko-ekonomické postavení, generační příslušnost, regionální příslušnost nebo případnou etnickou příslušnost. Pokud nemáte stanovený dostatečný počet členů správní rady a jejich délku členství, bude se vám pravidlo diverzifikace dodržovat velmi těžko.

Správní radu nelze zaměňovat za fundraisera

Hlavním úkolem členů správní rady je zabývat se strategickými záležitostmi a zajišťovat plnění cílů organizace. Často se stane, že se předpokládá, že jejich hlavním (a často jediným) úkolem je získávání finančních prostředků. To je chyba. Pokud je člen správní rady přijat do správní rady především kvůli jeho schopnosti získat nebo poskytnout peníze, ostatní potřeby rady, spojené se schopností podporovat poslání, jsou zpravidla zanedbány. Pokud je správní rada obsazena především lidmi, kteří získávají finanční prostředky a jsou v tom zběhlí, budou na zasedáních správní rady trávit čas projednáváním fundraisingu a nikoli celkových zásad, strategie nebo dokonce schválení finanční zprávy za poslední období.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Úspěšná nezisková organizace.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.