Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mojmír Král, David Král

Komunikace na počítači pro seniory

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 6168. publikaci

Odpovědný redaktor Petr Somogyi
Sazba Petr Somogyi
formát ePub vytvořil Petr Somogyi
Počet stran 192
První vydání, Praha 2016

© Grada Publishing, a.s., 2016

V knize použité názvy programových produktů, firem apod. mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod a.s.

ISBN 978-80-271-9120-8 (ePub)
ISBN 978-80-271-9119-2 (pdf)
ISBN 978-80-247-5812-1 (print)

Úvod

Vážení čtenáři, byl jsem požádán nakladatelstvím Grada Publishing o napsání této knihy. Jelikož mne psaní knih baví a protože působím již dlouhou dobu také jako lektor počítačových kurzů (mezi něž patří namnoze i ty, které učí uživatele komunikovat prostřednictvím prostředků informačních technologií), uvítal jsem tuto nabídku a doufám i věřím, že kniha, kterou držíte v rukou, vám bude dobrým pomocníkem a rádcem v problematice komunikace prostřednictvím počítače.

Počítače a prostředí internetu jsou poměrně novým komunikačním prostředím (alespoň co se využití pro běžné uživatele týče), ale i za tuto krátkou dobu se možnosti, které poskytují, staly velmi známé, hojně používané a doslova všudypřítomné. Výhody, které informační technologie v této oblasti nabízejí, totiž velice záhy přesvědčily širokou veřejnost, a tak není důvodu, abyste zůstávali stranou právě vy.

Samozřejmostí totiž je možnost komunikovat s protějškem všude tam, kde je k dispozici připojení k internetu, a to buď s okamžitou dobou odezvy (například prostřednictvím programu Skype), či případně s určitou prodlevou (třeba pomocí e-mailu). A protože prostředí většiny programů umožňujících komunikaci je uživatelsky příjemné a vstřícné, není pro nikoho problém si ovládání takovéto aplikace ve velice krátké době osvojit. S tím, jak patřičné programy získat, jak je nainstalovat, nastavit a používat, by vám měla pomoci právě tato kniha.

Pochopitelně, že vše má i své nevýhody: kromě nutnosti pořídit si (stolní) počítač či laptop (případně jiné zařízení: tablet, smartphone) a platit i za připojení k internetu, dále pak za základní programové vybavení (obvykle je to operační systém Windows, existují ale i jiné možnosti, například různé distribuce Linuxu jako Ubuntu či Fedora), případně za kancelářské programy skupiny Office (popisován bude zejména program Outlook), je problematickou zejména oblast zneužití dat. Zde je nejlepším prostředkem ochrany obezřetnost uživatele: buďte tedy vždy opatrní na to, co sdělujete (jistě, můžete své zprávy nebo hovory i šifrovat).

Vzhledem k zaměření knihy bude nosnou částí knihy výklad o používání jednotlivých programů. V samostatné kapitole popisuji, jak potřebný program získat a jak si ho i nainstalovat. Pokud to bude nutné, tak v míře nezbytné rovněž popíšu, jak si nastavit uživatelské prostředí programu. Samotné popisované programy byly navrženy tak, aby s jejich používáním neměl problémy ani méně zkušený uživatel (ostatně právě pro ně je tato kniha určena) – a také vás žádné problémy nečekají (alespoň v to doufám).

Jak bylo zmíněno výše, kniha je určena především pro začínající a běžné uživatele počítačů se zájmem o využití internetu a odpovídacích programů pro komunikaci mezi uživateli: proto je mou snahou podat vše co nejsrozumitelněji a jednoduše. Odbornými pojmy (byť jsem se jim místy nevyhnul) jsem se snažil šetřit a pokud možno je neužívat.

Jednotlivé kapitoly knihy

Z důvodů větší přehlednosti byla kniha rozčleněna do dvanácti kapitol: cílem je provést vás od samotného začátku až po konkrétní možnosti a způsoby využití komunikace. Jednotlivé kapitoly na sebe nemusí navazovat, nicméně znát kapitoly věnované základům práce v prostředí operačního systému Windows a získání i instalaci patřičného programu je pro veškeré v knize popisované činnosti nezbytné. Jinak platí, že pokud některé z uvedených témat ovládáte, nemusíte se dané kapitole věnovat a můžete ji s klidným svědomím „přeskočit“. Přejděte ke kapitole, která je pro vás důležitější. Jednotlivé kapitoly jsou následující:

■Kapitola Základy Windows se opravdu věnuje jen tomu nejzákladnějšímu z operačního systému Windows, co se vztahuje k tématu knihy: vysvětlí vám, co to jsou i jak se vytvářejí a spravují složky a jak se pracuje se soubory.

■Druhá kapitola, Stolní počítač versus laptop, je též velice krátká. Dozvíte se v ní, proč si pořídit stolní počítač či laptop (jaké jsou tedy jejich výhody a nevýhody), jakou výbavu (vzhledem k zaměření knihy) budete potřebovat a kolik vás to asi bude stát. Řeč bude i o základním ovládání těchto prostředků.

■Kapitola pojmenovaná Základní dovednosti vás seznámí s tím, jak získat a do počítače nainstalovat různé programy a jak pro komunikaci zprovoznit potřebné součásti počítače (jedná se zejména o zvukovou kartu, mikrofon a webovou kameru). Dovednosti jsou to dnes opravdu již základní a s pomocí této kapitoly byste je měli zvládnout i vy.

■Kapitola Freemailové programy se věnuje programům určeným k e-mailové komunikaci, a to těm, které jsou uživatelům k dispozici zdarma. Naučíte se tedy založit si a nastavit tzv. e-mailový účet (a samozřejmě i to, jak ho používat), a to v prostředí běžného prohlížeče webových stránek. Dále ovládnete totéž i v prostředí programu Mozilla Thunderbird.

■Dalším z programů používaných ke komunikaci prostřednictvím e-mailů je i Outlook od firmy Microsoft. Tento sice již není zdarma, ale je součástí balíku aplikací Microsoft Office. Protože se jedná o velice často používaný program, bude mu v této knize věnována odpovídající pozornost.

■I kapitola Internetová telefonie má v knize své místo – jedná se totiž o jednu ze základních možností využití internetu pro (zejména) hlasovou komunikaci, čili pro tzv. IP telefonování. Dozvíte se, k jakým činnostem a jak program Skype (který v této oblasti dominuje) používat.

■Následující kapitola má název Zprávy v reálném čase. Pojednávám v ní o tom, co je to instant messaging, čili rychlá komunikace převážně pomocí krátkých textových zpráv, zde pomocí programu QIP. Program se naučíte (ostatně tak jako i jiné programy) nastavit a používat.

■Kapitola Práce s fotografiemi vám vysvětlí, jak „dostat“ fotografie z digitálního fotoaparátu do složky na pevném disku počítače, jak provádět jejich základní úpravy (pomocí programu Picasa), jak fotografie odesílat a jak je umístit na web (kde si je mohou ostatní prohlédnout), a to prostřednictvím webu Rajče. Nutno říci, že toto téma je velmi rozsáhlé a možnosti knihy omezené, proto bude popisováno pouze stručně.

■Twitter je téma, která nemůže v této publikaci chybět. Problematika komunikace prostřednictvím uvedeného programu je velmi aktuální: kapitola popisuje, jak si založit účet na sociální síti Twitter, jak tento účet nastavit a jak tuto sociální síť používat.

■Další kapitola se jmenuje Facebook: provede vás založením facebookového účtu a jeho používáním, upozorní vás i na různá úskalí této sítě. Autorem této kapitoly je David Král.

■Kapitola s názvem Internet je věnovaná prohlížečům webových stránek. Vzhledem k tématu a omezenému rozsahu knihy v ní budete seznámeni s prohlížeči Mozilla Firefox a Opera. Nepůjde o (podrobný) popis těchto programů, ale spíše o jejich části, která nám poslouží ve vztahu ke komunikaci (základní nastavení a základní použití). Kromě toho se zde objeví i další informace, jež by vám mohly být užitečné, a to o tzv. úschovnách dat, o slovnících a překladačích, o mapách a o programu Google Earth.

■Kapitola Základní pojmy vysvětlí (ve stručnosti) odborné pojmy používané v knize (týkají se jen oblasti, na kterou je publikace zaměřena). Pro vlastní práci s představenými programy ji číst nemusíte, je zařazena hlavně pro zvídavější jedince. V této kapitole najdete i přehled zdrojů, z nichž jsem čerpal své vědomosti – byť nejlepším zdrojem informací pro mne byly hlavně patřičné webové stránky (jejichž tvůrcům tímto děkuji).

V knize jsou pro snazší pochopení tématu občas uvedeny i příklady. Veškeré v nich uvedené údaje jsou fiktivní a jakákoliv podobnost s žijícími osobami je čistě náhodná.

Čeština a angličtina

V knize naleznete (kromě jiného) i popisy dialogových oken, jednotlivé nabídky, příkazy apod. Jelikož program můžete používat nejenom v českém, ale i v originálním anglickém jazykovém prostředí, bude u jednotlivých popisů uvedeno jak české, tak i originální znění (tam, kde je to možné a pravděpodobné). Přestože by se některým čtenářům mohlo zdát, že se tímto kniha stává poněkud méně přehlednou, věříme, že si na tuto formu zvyknete a naopak oceníte, že nyní práci s programem zvládnete bez problémů i v originální verzi.

Ovládání počítače

Ještě dovětek k používaným pojmům, týkajícím se ovládání počítače:

■Pokud používám tlačítko myši bez bližšího určení, myslím tím vždy levé tlačítko myši. V případě, že chci, abyste nějakou akci provedli pravým tlačítkem myši, vždy to výslovně v textu zmiňuji.

■Pojem klepnout znamená jedno krátké, jemné stisknutí tlačítka myši; pojmem poklepat potom myslím dvakrát rychle stisknout tlačítko myši. Pojmem táhnout vyjadřuji stav, kdy myší najedete na určité místo, stisknete (a držíte) příslušné tlačítko a za jeho stálého držení se posunete na jiné místo. Tam tlačítko myši uvolníte.

■Klávesové zkratky (neboli kombinace kláves) používáte tak, že první uvedenou klávesu (nebo klávesy) podržíte a tu poslední stisknete: tedy například CTRL+S znamená, že držíte klávesu CTRL a stisknete klávesu S.

Přání a poděkování

Doufám, že vám tato kniha přinese potřebné informace a že se stane dostatečným pomocníkem při komunikaci s vaším okolím prostřednictvím počítače a internetu a pomůže i s hledáním informací, které vás zajímají. Nyní se již dejte do práce, a vězte: „I cesta dlouhá tisíc mil začíná prvním krokem“ (čínské přísloví).

Chtěl bych poděkovat především své mamince, která mě nesmírně podporuje: bez její pomoci bych tuto knihu nikdy nenapsal. Taktéž děkuji všem pracovníkům nakladatelství Grada Publishing, kteří se na tvorbě této knihy nějakým způsobem podíleli.

Ing. Mojmír Král

Brno, leden 2016

1.Základy Windows

Windows jsou operační systém od firmy Microsoft. Jejich hlavním účelem je umožnit chod a správu počítače, stejně jako používání jednotlivých aplikačních programů.

1.1Základní ovládání

Jednotlivé zmiňované operační systémy (Windows 8.1 a Windows 10) se z pohledu této publikace od sebe příliš neliší, a proto je možné uvedené postupy používat v obou stejně.

1.2Složky a práce s nimi

Pod pojmem složka se rozumí (dopředu připravené) místo na pevném disku (či jiném úložném zařízení) počítače, v němž lze posléze buď vytvářet další (podřízené) složky, nebo ukládat soubory či programy. Jelikož budete chtít na počítači provozovat různé programy, potřebujete vědět, jak tyto programy získat, jak je nainstalovat a samozřejmě jak je používat. S tím vám pomohou další kapitoly, ale instalační programy budete muset ukládat do patřičných složek – a proto je nutné se naučit složky vytvářet i s nimi dále pracovat. Pro organizaci složek používají Windows program zvaný Průzkumník souborů (File Explorer). Po spuštění může vypadat jako na obrázku 1.1.

Obrázek 1.1: Průzkumník souborů

V levé části okna Průzkumníka vidíte přehled jednotek počítače, klepnutím na šipku vybranou jednotku buď rozbalujete (tedy vidíte i nižší úrovně), nebo naopak sbalujete (pro úsporu místa). V pravé části Průzkumníka potom vidíte obsah vlevo vybrané složky, zde také se složkami pracujete.

1.2.1Zobrazení složek a souborů

Pro lepší viditelnost potřebných náležitostí změňte výchozí zobrazení Průzkumníka pomocí následujícího postupu:

1.Přejděte na kartu Zobrazení (View).

2.V pravé horní části okna, v sekci Zobrazit či skrýt (Show/Hide) potom aktivujte položku Přípony názvů souborů (File name extensions) – viz obrázek 1.2.

3.Kromě toho doporučuji ještě používat zobrazení Podrobnosti (Details), dostupné v sekci Rozložení (Layout).

Obrázek 1.2: Průzkumník, karta Zobrazení, položka Přípony názvů souborů

1.2.2Vytvoření nové složky

Pro budoucí práci se soubory si potřebujete vytvořit vhodný systém složek, nejlépe máte-li k dispozici více pevných disků (potom na disku C budou nainstalovány programy a třeba na disku D budete mít k dispozici data). A jak tedy postupovat? Doporučuji, abyste si dopředu promysleli vhodný systém a teprve pak na zvoleném disku vytvořili potřebné složky:

Obrázek 1.3: Průzkumník, tvorba nové složky (příkazy Nový, Složka)

1.V levé části okna Průzkumníka (File Explorer) označte ten pevný disk, na němž budete vytvářet strukturu složek.

2.V pravé části okna vytvoříte hlavní složku – vzhledem k tomu, že potřebujete vytvořit složky pro budoucí ukládání instalačních programů, pojmenujte ji například Moje programy.

3.Pravým tlačítkem myši klepněte na prázdném místě pravého okna Průzkumníka (File Explorer).

4.V místní nabídce vyberte příkaz Nový (New) a dále klepněte na příkaz Složka (Folder) – viz obrázek 1.3.

5.Ihned napište název složky – zde Moje programy (viz obrázek 1.4).

Obrázek 1.4: Průzkumník, tvorba nové složky (zadání názvu složky)

6.Zvolený název potvrďte stiskem klávesy ENTER (nebo klepnutím myší někam mimo na prázdnou plochu pravého okna Průzkumníka).

7.Složka je vytvořena.

V takto vytvořené nové složce nyní potřebujete vytvořit další (pod)složky s názvy jednotlivých programů, které budete dále používat pro komunikaci s okolím. Budou to zejména:

■Mozilla Firefox,

■Mozilla Thunderbird,

■Opera,

■Skype,

■Picasa,

■Q-DIR,

■QIP,

■Google Earth a případně ještě další.

Obrázek 1.5: Průzkumník, systém složek

Postup:

1.V levém okně Průzkumníka (File Explorer) klepnutím na šipku rozbalte odpovídající diskovou jednotku a označte složku Moje programy.

2.Poté v pravé části okna, na prázdné ploše klepněte pravým tlačítkem myši a z místní nabídky zvolte skupinu příkazů Nový (New) a dále příkaz Složka (Folder) – viz výše.

3.Vepište ihned potřebný název a potvrďte stiskem klávesy ENTER.

4.Takto postupujte dále, až do vytvoření potřebného systému všech požadovaných složek.

5.Výsledek by měl vypadat podobně jako na obrázku 1.5.

1.2.3Přejmenování složek

Pokud by vám dříve zvolený název některé ze složek nevyhovoval, můžete ho změnit:

1.V pravém okně Průzkumníka (File Explorer) stačí klepnout na požadovanou složku pravým tlačítkem myši a vybrat potřebný příkaz.

2.Zde se jedná o příkaz Přejmenovat (Rename) – viz obrázek 1.6.

3.Ihned napište nový název složky a potvrďte jej stiskem klávesy ENTER.

Obrázek 1.6: Průzkumník, příkazy místní nabídky složky

Obrázek 1.7: Koš, obnovení složky

1.2.4Odstranění složky

Budete-li chtít některou z vytvořených složek odstranit, opět na ni klepněte pravým tlačítkem myši (v pravém okně Průzkumníka) a z místní nabídky zadejte příkaz Odstranit (Delete) – viz obrázek 1.6.

1.2.5Obnovení složky (souboru)

Mohlo by se vám také stát, že některou ze složek (či některý ze souborů) nechtěně smažete. V takovém případě nezoufejte a postupujte podle následujícího návodu:

1.Otevřete složku Koš (Recycle Bin) na pracovní ploše počítače.

2.Vyhledejte omylem smazaný soubor/složku.

3.Klepněte na ni pravým tlačítkem myši, z místní nabídky vyberte příkaz Obnovit (Restore) – viz obrázek 1.7.

4.Složka/soubor budou vráceny na původní místo.

1.3Práce se soubory

Uvedené operace se složkami nebo se soubory jsou ty nejběžnější úkony při práci s počítačem. Pro uváděné činnosti se používají i externí programy zvané manažery souborů, v jednom z nich s názvem Q-DIR budete dále pracovat.

V programu Q-DIR máte k dispozici celkem až čtyři okna pro práci se složkami a soubory, což představuje dostatečný komfort. Vždy si vyberte patřičné okno a v něm potom pracujte. Pohyb po složkách je jednoduchý: (nahoru) na nadřízenou složku se dostanete klepnutím na „zelenou šipku“, tedy tlačítko Nahoru (Up) v horní části okna, poklepáním na složce ji otevíráte a dostáváte se do podřízených složek.

Základní práce se složkami provádíte stejně, jak bylo uvedeno dříve:

■Vytvoření složky: na prázdném místě zvoleného disku klepněte pravým tlačítkem myši, z místní nabídky vyberte skupinu příkazů Nový (New) a příkaz Složka (Folder). Napíšte jméno složky a potvrďte.

■Přejmenování složky: opět klepněte na složku pravým tlačítkem myši a zadejte příkaz Přejmenovat (Rename). Napíšte nové jméno a potvrďte.

■Odstranění složky či souboru: opět klepněte na složku pravým tlačítkem myši a zvolte příkaz Odstranit (Delete). Na dotaz o odstranění odpovězte Ano (Yes).

1.3.1Přejmenování souboru

Přejmenování souboru (pokud ho budete provádět v prostředí programu Q-DIR) se mírně liší od přejmenování složky:

1.Na soubor klepněte pravým tlačítkem myši a z místní nabídky vyberte příkaz Přejmenovat (Rename).

2.Napište nový název, ale dávejte pozor, abyste ponechali původní příponu (.jpeg, .docx, .xlsx, .avi atd.).

3.Potvrďte stiskem klávesy ENTER.

1.3.2Kopírování a přesouvání souboru

Kopírování/přesouvání souboru či složky je v programu Q-DIR jednoduché, provádíte ho mezi dvěma okny programu:

1.V jednom okně otevřete složku (odkud) se souborem, který chcete kopírovat či přesunout.

2.V druhém okně otevřete složku, do které chcete soubor zkopírovat či přesunout.

3.Patřičný soubor/složku přetáhněte pravým tlačítkem myši z jednoho okna (okno „odkud“) do druhého (okno „kam“) – viz obrázek 1.8.

4.Z místní nabídky zvolte odpovídající příkaz:

a)pro kopírování: Kopírovat sem (Copy),

b)pro přesouvání: Přesunout sem (Move).

Obrázek 1.8: Kopírování a přesouvání v programu Q-DIR

V této kapitole jste se naučili základní dovednosti, které posléze využijete zejména při tvorbě složek a ukládání stažených instalačních souborů.

2.Stolní počítač versus laptop

Stolním počítačem (viz obrázek 2.1) i laptopem (viz obrázek 2.2) rozumíme zařízení na zpracování dat: základním rozdílem je možnost či nemožnost snadného transportování.

Obrázek 2.1: Sestava stolního počítače (ukázka)

Obrázek 2.2: Laptop (ukázka)

2.1Základní konfigurace a doporučení

Při rozhodování, zda zakoupit stolní počítač nebo laptop, bude hrát roli především hledisko přenositelnosti: chcete-li tedy zařízení používat na více místech, což vyžaduje určitou mobilitu. Pokud odpověď zní „ano“, potom je volba jednoduchá – pořiďte si laptop (viz obrázek 2.2). Zní-li odpověď „ne“, můžete si koupit stolní počítačovou sestavu (viz obrázek 2.1). Do ní patří zejména:

■vlastní počítač,

■vstupní zařízení, tedy klávesnice (viz obrázek 2.3) a myš (viz obrázek 2.14),

Obrázek 2.3: Klávesnice, základní části

■výstupní zařízení, tedy monitor (viz obrázek 2.1), případně tiskárna nebo multifunkční zařízení: tiskárna + skener + kopírka (viz obrázek 2.4).

Obrázek 2.4: Multifunkční tiskárna Canon

I když si koupíte laptop, doporučuji k němu přikoupit i monitor (viz obrázek 2.5) – přece jen budete doma u počítače trávit více času, práce je pak příjemnější a (pro oči) méně namáhavá. Postačující monitory jsou dnes k dostání za příznivé ceny (několik tisícikorun), rozhodující pro vás bude zejména úhlopříčka obrazovky, možnosti vstupu monitoru a výstupu grafické karty stolního počítače/laptopu.

V dnešní době monitory běžně nabízejí vstupy VGA (D-Sub) a DVI či HDMI. Grafické karty stolních počítačů již mají běžně výstupy DVI (bílá barva – viz obrázek 2.6) či HDMI, grafické karty u levnějších modelů laptopů mohou mít jenom výstup VGA (většinou modrá/černá barva – viz obrázek 2.5), ale u lepších modelů najdete i kvalitnější výstup HDMI (viz obrázek 2.7). K tomu potřebujete i patřičný spojovací kabel, u monitorů bývá součástí dodávky (ale raději se o tom při objednávce či koupi přesvědčte). Pokud by ale monitor obsahoval vstup VGA a laptop výstup HDMI, potom budete potřebovat i převodní kabel HDMI/VGA (viz obrázek 2.8), což není zrovna nejlevnější záležitost. Případně můžete potřebovat i převodní kabel HDMI/DVI (viz obrázek 2.9).

Obrázek 2.5: Výstupy grafické karty a kabel VGA

Obrázek 2.6: Výstup grafické karty DVI

Obrázek 2.7: Výstupy grafické karty a kabely HDMI

Obrázek 2.8: Převodní kabel HDMI/VGA

Obrázek 2.9: Převodní kabel HDMI/DVI

Z hlediska výkonu vám bude (pro účely komunikace) vyhovovat prakticky každé zařízení dostupné na trhu, nicméně větší kapacita RAM a HDD i kvalitnější grafická karta se mohou hodit pro úpravy fotografií (a zejména videí) – viz dále. Kvalitnější stolní počítač či laptop je ovšem k dostání za výrazně vyšší cenu (zejména v případě koupě laptopu).

2.2Rozdíly v ovládání

Budete-li pracovat na stolním počítači či laptopu, nejsou rozdíly v jejich ovládání podstatné, pokud budete u stolního počítače i laptopu používat klávesnici a myš (u laptopu míněno externí). Pokud si pořídíte laptop, doporučuji k němu přikoupit klávesnici a myš. Laptop budete pochopitelně přenášet a používat i na cestách (proto jste si ho přece koupili), ale klávesnici necháte doma. Proto doporučuji koupit si laptop s plnohodnotnou klávesnicí, tedy s takovou, která obsahuje i numerickou část (viz obrázek 2.2 a obrázek 2.10). Klávesnici i myš lze koupit v různých provedeních: buď samostatně, nebo jako sadu. Na klávesnici i myši budete pracovat často, proto vybírejte pečlivě.

Obrázek 2.10: Klávesnice – numerická část

2.2.1Klávesnice

Pokud nevyžadujete klávesnici se speciálním provedením, například ergonomickou či klávesnici pro hráče, postačí vám běžná klávesnice.

Jaké barevné provedení? I když se to zdá nepodstatné, doporučuji světlé (bílé) provedení s černými popisky. Znaky jsou totiž na klávesách lépe vidět (bohužel to platí i pro nečistoty), a to je pro nás podstatné.

Drátová či bezdrátová klávesnice? Zde volbu ponechám na vás, bezdrátové provedení je pohodlnější (nejste omezeni dosahem kabelu) a kabel nepřekáží, ale klávesnice může vyžadovat instalaci ovladačů.

Malá a velká písmena se píší na alfanumerické části klávesnice (je to ta větší vlevo – viz obrázek 2.3): malá písmena lehkým stiskem, velká při stisknuté klávese SHIFT (viz obrázek 2.11 a 2.12). Pokud klávesnice nemá numerickou část (je to ta s čísly vpravo), můžete psát čísla z horní řady klávesnice, opět s klávesou SHIFT.

Obrázek 2.11: Klávesnice – hlavní klávesy poprvé

Obrázek 2.12: Klávesnice – hlavní klávesy podruhé

Obsahuje-li některá klávesa dvojici znaků nad sebou, potom spodní z nich se píše bez klávesy SHIFT, horní se stisknutou klávesou SHIFT. V případě, že některá klávesa obsahuje čtveřici znaků, potom se jedna dvojice (nad sebou) píše na české klávesnici, druhá na anglické. Která je která, to si vyzkoušejte – jinak je klávesnice indikována textem v oznamovací oblasti hlavního panelu (viz obrázek 2.13).

Mezi uvedenými klávesnicemi lze přepínat: buď po klepnutí myší na zmíněný indikátor, nebo klávesovou zkratkou WINDOWS+MEZERNÍK (WIN+SPACE) – viz obrázek 2.11 a 2.12. I česká klávesnice může mít různá nastavení, nejčastěji jako QWERTZ, což jsou písmena z horní řady alfanumerické klávesnice (sami si můžete vyzkoušet). Toto rozložení je důležité proto, abyste věděli, kde psát Z/Y (u QWERTZ je tedy nahoře uprostřed Z a vlevo dole Y; u rozložení QWERTY je tomu naopak).

Nahoře na klávesnici bývá ještě řada tzv. funkčních kláves (viz obrázek 2.3):

■Úplně vlevo je klávesa ESC (escape, anglicky „útěk“, viz obrázek 2.11) – ta se používá například pro návrat zpět z otevřeného okna (jste v okně Náhled před tiskem a chcete se vrátit zpět do základního zobrazení – potom můžete použít klávesu ESC).

■Jednotlivé funkční klávesy F1 až F12 (viz obrázek 2.3) mají specifický význam podle používaného programu, takže nelze popsat jejich obecné použití, ale například funkční klávesa F1 u většiny programů otevře okno Nápověda atd.

Obrázek 2.13: Oznamovací oblast hlavního panelu, indikace klávesnice

Na funkčních klávesách bývají někdy také uvedeny dvě značky, potom může být laptop nastaven tak, že jako výchozí je zde použitý právě druhý význam (například klávesa F2 ubírá jas, klávesa F3 přidává jas atd.). A jak tedy používat tu „pravou“ funkční klávesu? V takovém případě je vedena jako tzv. druhá funkce, čili je zapotřebí najít na klávesnici klávesu označenou jako FN a tuto (před stiskem funkční klávesy) přidržet. Někdy tato druhá funkce bývá označena i barevně (často modře).

■Napravo od této řady bývá klávesa DELETE (maže vše od kurzoru vpravo), pod ní klávesa BACKSPACE (maže vše od kurzoru vlevo) – viz obrázek 2.11 a 2.12.

Numerická klávesnice je vpravo, píší se na ní čísla. Musí být zapnuta – zapíná se klávesou NUM LOCK (viz obrázek 2.10), patřičná kontrolka této klávesy tudíž musí svítit. Kurzorové klávesy jsou nejčastěji uprostřed, jejich funkce je následující (viz obrázek 2.3 a 2.11):

■Šipky: posouvají kurzor v uvedeném směru (nahoru/dolů, doleva/doprava).

■HOME/END – posouvají kurzor například na začátek/konec řádku.

■PAGE UP/PAGE DOWN – posouvají kurzor o část (cca třetinu stránky) nahoru/dolů.

Kromě toho se na klávesnici vyskytují i další klávesy (viz obrázek 2.11 a 2.12):

■ENTER – většinou slouží k potvrzení zadané akce.

■SHIFT – při této stisknuté klávese se píší velká písmena a znaky horní řady.

■CAPS LOCK – vlastně dlouhodobější stisknutí klávesy SHIFT coby přepínače velkých písmen a znaků horní řady (obecně by se až na výjimky celá slova velkými písmeny psát neměla).

■TAB (tabulátor) –používá se pro posun kurzoru o zadaný úsek doprava. (Nebo často při vyplňování formulářů na webových stránkách po posun po jednotlivých formulářových polích doprava/dopředu. Klávesová zkratka SHIFT+TAB zase slouží k pohybu zpět/doleva).

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Komunikace na počítači pro seniory.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.