Turistický průvodce I.
zajímavosti z českých hradů a zámků
Jiří Glet
květen 2016 jako 29.publikace vydavatelství
Vydavatel: Pavel Kohout (www.kknihy.cz)

ISBN:
epub: ISBN 978-80-88061-73-1
mobi: ISBN 978-80-88061-74-8
pdf: ISBN 978-80-88061-75-5

Úvod

O našich hradech a zámcích byla již vydána pěkná řádka výpravných publikací. Jejich text je však obdobný. Zpravidla se v těchto knihách podrobně popisuje stavební vývoj hradů a zámků a šlechtické rody, které tato šlechtická sídla měly ve svém držení.

U hradů je jejich popis zaměřen na obranný charakter středověké pevnosti, Rytířský sál, na rytířská brnění a sbírku chladných a palných zbraní. U zámků je zdůrazněn zejména jejich reprezentační charakter, jsou popsány všechny ty Žluté, Modré a Zelené salónky a sbírky obrazů, skla a porcelánu. Tyto a ještě mnohem podrobnější informace o tom kterém hradu a zámku vám však podají kasteláni a průvodci. Pokud jsou vám při jejich výkladu některé pojmy z oblasti umění a architektury neznámé, můžete si třeba zakoupit mou e-knihu Slovníček výtvarného umění a architektury.

Já jsem se rozhodl vydat se poněkud jinou cestou. Každý hrad či zámek je v něčem zvláštní a zajímavý. Třeba nějakou tou stavební hříčkou, osobností některého šlechtice či šlechtičny, legendou či pověstí vztahující se k šlechtickému sídlu nebo taky, ke kterému známému filmu tvořil hrad případně zámek kulisu. Některé zámky jsou zase proslulé svými zámeckými zahradami, v blízkém okolí hradů a zámků se mnohdy nacházejí další turistické atraktivity a krásná a zajímavá příroda.

Právě na tyto zajímavosti jsem se v této e-knize, se spoustou krásných barevných fotografií, zaměřil, aby se čtenáři tohoto turistického průvodce mohli vydat na pěkné výlety za památkami a do přírody. V tomto prvním díle jsou popsány zajímavosti některých hradů a zámků a další turistické atrakce a krásná příroda ve Středočeském kraji, Praze a Jihočeském kraji.

Jiří Glet

Středočeský kraj

1. Hrad Michalovice byl hradem udatného rytíře Jana z Michalovic

Na pískovcové skále nad řekou Jizerou, nedaleko Mladé Boleslavi, stojí majestátní zřícenina hradu Michalovice. Hrad byl postaven ve druhé polovině 13. století a v této době byl v držení rytíře bez bázně a hany Jana z Michalovic. Tento rytíř bravurně vládl dřevcem a uměl se pořádně ohánět mečem. Na rytířských turnajích pořádaných u dvora českého krále Václava II. nenašel přemožitele mezi českými ani německými rytíři. Král Václav II. si jej proto velmi oblíbil a jako reprezentanta české země jej vyslal do Francie ke královskému dvoru Filipa Sličného. Právě ve Francii se totiž na turnajích scházel výkvět středověkého rytířstva celé Evropy.

Rytíř Jan ani zde nebyl žádným rytířem poražen a sám francouzský král Filip Sličný obdivoval jeho odvahu a rytířské umění. Jeden středověký münesengr  o Janu z Michalovic napsal tento verš: „V české zemi rytíř žije, slávou všechny převyšuje.“

Dávno je pryč doba rytířů a rytířských turnajů a ze zašlé slávy zůstala jen malebná zřícenina hradu. Za šikmou věží nemusíte jezdit zrovna do italské Pisy, najdete ji taky na hradě v Michalovicích.  Dominantu hradu tvoří právě mohutná, válcová věž zvaná Putna. Věž se naklonila v 19. století, když zde lidé hledali poklady, a proto byla počátkem 20. století podezděna a její základy byly vybetonovány. Zachovalo se ještě jádro hradu se zříceninou gotického paláce a části hradeb. Z hradu je pěkný výhled do údolí řeky Jizery.

Byl to právě hrad Michalovice a rytíř Jan, kteří mě inspirovali k napsání dětské e-knihy Pavlík a rytíř Jan z Michalovic.

Navštivte také: hrad v Mladé Boleslavi a Muzeum Škoda

Jen několik kilometrů od hradu Michalovice stojí v Mladé Boleslavi další hrad. Původně gotický hrad ze 14. století byl několikrát přestavěn a dnes je sídlem muzea. Je zde umístěny rozsáhlé historické a národopisné expozice s výstavou krojů, uměleckého řemesla a archeologických nálezů z Pojizeří.

Mladá Boleslav má taky dlouhou automobilovou tradici. Již v roce1895 zde zakládají Václav Klement a Václav Laurin továrnu na jízdní kola. V roce 1898 je v továrně vyroben první motocykl a v roce 1905 první automobil. V roce 1925 byla původní továrna sloučena s koncernem Škoda a nyní zde sídlí akciová společnost Škoda – Volswagen. V původních, zrekonstruovaných výrobních halách má sídlo Muzeum Škoda, které rozhodně stojí za vaši návštěvu. Kolik je zde jenom krásných, nablýskaných veteránů. V muzeu se seznámíte s historií výroby automobilů v Mladé Boleslavi od roku 1895 až po současnost.

2. Skalní hrad Drábské světničky, pověst o obru Drábovi

Na západním okraji Českého ráje, nedaleko městečka Mnichova Hradiště, stojí zajímavý skalní hrad Drábské světničky. Dostanete se k němu z obce Březiny po 3 km žlutě značené turistické cestě.

Hrad Drábské světničky patří k velmi vyhledávaným atrakcím Českého ráje. Je umístěný na 7 pískovcových blocích, které padají do stometrové hloubky. Z větší části dřevěný hrad vznikl pravděpodobně počátkem 15. století a stal se opěrným bodem husitských sirotčích vojsk k ostraze dálkové cesty podél Jizery a Nisy do Lužice.

Skalní bloky byly mezi sebou propojeny dřevěnými mosty a dřevěnými nebo kamennými schodišti a ochozy. Po bitvě u Lipan byly Drábské světničky opuštěny a chátraly, staly se pouze příležitostným úkrytem civilního obyvatelstva, například za třicetileté války.

Na hrad se vstupuje skalní průrvou. Do dnešní doby se zachovalo celkem 18 světniček a 6 chodeb tesaných ve skále, které jsou propojeny dřevěnými roubenými nadstavbami a palisádami. Z hradu je pěkný výhled na Boleslavsko a při dobré viditelnosti taky na Jizerské hory a Ještěd.

K hradu se váže pěkná pověst. Za dávných časů hrad obýval obr Dráb, který jednou unesl na hrad dívku z blízké vesnice. Po nějakém čase ho dívka poprosila, aby mohla navštívit své rodiče. Obr souhlasil s tím, že do večera musí být dívka zpět. Ta však na obra vyzrála. Na zpáteční cestě odvíjela klubíčko příze z vesnice až k Drábským světničkám.

V noci se pak silní a udatní venkovští chasníci vydali za obrem. Ve spánku ho svázali silnými provazy a naložili obra na vůz a odvezli ho daleko z tohoto kraje. Obr Dráb byl rád, že mu chasníci neublížili, a proto jim prozradil, kde u hradu zakopal velký poklad zlata a stříbra. Poklad je prý pod borovicí, na kterou v době letního slunovratu, na svátek sv. Jana Křtitele, nejdříve zasvítí slunce. Tento poklad sice dodnes nikdo nenašel, ale kdo ví, třeba čeká právě na vás.

Hrad Drábské světničky má velmi pěkné okolí a tak vám doporučuji udělat si ještě dva malé výlety na hrad Valečov a na zámek v Mnichově Hradišti.

Navštivte také: skalní hrad Valečov

Ze skalního hradu Drábské světničky se po červeně značené turistické cestě vydáte k dalšímu skalnímu hradu Valečov. Je to jen asi 3 km a cesta vede mezi skalami pod vrcholem hory Mužský. Zanedlouho přijdete do půvabné vesničky stejného jména. Ve vesnici Mužský stojí krásné roubené chalupy a vesnice byla prohlášena za vesnickou památkovou zónu.

Hrad Valečov byl přestavěn z původní dřevěné tvrze ve druhé polovině 14. století. Byl dobře opevněným palácovým komplexem, později však začal ztrácet svůj pevnostní charakter a v první polovině 18. století byl hrad opuštěn. Jen několik desítek metrů od hradu však vznikla svérázná osada, vytesaná ve skalách. Byly to desítky skalních bytů, světniček, chlívků a dílen, sloužících jako obydlí chudiny. Poslední obyvatelé skalních bytů se museli vystěhovat v roce 1892.

Z hradu zůstalo zachováno mohutné zdivo Nového paláce, nezvyklého ledvinovitého tvaru, přístupné po schodišti ve skále. Zůstaly zachovány i skromné zbytky Starého paláce.  Ve skále je vyhloubeno taky vězení zvané Beneška a otvorem můžete nahlédnout do podzemní hladomorny. Tento labyrint světniček, schodů a chodeb nemá v Čechách prakticky obdoby. Součástí prohlídky je rovněž vstupní expozice a výstavka archeologických nálezů.

Hrad si zahrál ve známé filmové pohádce režiséra Karla Smyczka Lotrando a Zubejda a taky v další pohádce Rumplcimprcampr. Taky se zde natáčel jeden díl seriálu České televize Slavné historky zbojnické v roce 1985.

Navštivte také: tančící les a zámek v Mnichově Hradišti

Z Drábských světniček se vydáme ještě na jeden výlet, tentokrát na zámek v Mnichově Hradišti. Ten se nachází přibližně 6 km východně od skalního hradu a dostaneme se k němu po červeně a modře značené turistické cestě.

Přímo pod skalním hradem Drábské světničky se nachází obec Dneboh, kde můžete spatřit přírodní zajímavost. Na okraji obce stávala osada Kavčina, která byla v roce 1926 zavalena při sesuvu půdy v délce přibližně dvou kilometrů. Bylo zde zničeno jedenáct domů a zaniklou osadu už připomíná jen jeden velký kámen. Sesuv půdy však ještě způsobil, že od té doby zde rostou stromy ve svahu šikmo a místo bývá nazýváno Tančícím lesem.

V Mnichově Hradišti stojí pěkný trojkřídlý renesanční, později barokně upravený zámek, ve kterém je zámecká i muzejní expozice.

V zámecké expozici najdete obrazárnu s díly barokních mistrů, původně duchcovskou knihovnu spravovanou v 18. století G. Casanovou a zcela unikátní zámecké divadlo z roku 1883, kde se dodnes konají příležitostná představení. Je zde i zbrojnice, delfská jídelna a pozoruhodná sbírka míšenského porcelánu.

Taky muzejní expozice je velmi zajímavá. Jsou zde umístěny archeologické nálezy z pravěku, selský nábytek a lidové kroje, sbírka starých kočárků a jízdních kol a rovněž velký model skalního hradu Drábských světniček.

Zámek je obklopen zámeckou zahradou s několika dalšími barokními stavbami. Je zde jízdárna, konírna, sala terrena a komplex budov bývalého kapucínského kláštera s kostelem sv. Tří králů. Zdejší zámek byl taky kulisou k filmu režiséra Václava Kršky z roku 1966 Poslední růže od Casanovy.

V samotném městečku Mnichově Hradišti najdete několik pěkných barokních a empírových domů, barokní kostel sv. Jakuba a novorenesanční radnici zdobenou sgrafity z konce 19. století.

3. Na hradě Krakovci pobýval Mistr Jan Hus

Hrad Krakovec, nedaleko Rakovníka, nechal postavit
 v letech 1381 – 1383 Jíra z Roztok, oblíbený dvořan českého krále
 Václava IV. Krakovec byl velkolepou stavbou s obytným komfortem
 srovnatelným s hrady královskými. Při jeho stavbě nebyl kladen důraz na
 obranyschopnost, na hradě byla široká schodiště, velká okna a taky
 v obranné věži bylo málo střílen. Hrad měl především sloužit
 k pohodlnému životu šlechty.

Jíra z Roztok se však časem zadlužil a v roce 1400
 prodal hrad i panství Jindřichu Leflovi z Lažan, který byl velkým
 příznivcem Mistra Jana Husa.

Když byl Mistr Jan Hus v roce 1413 nucen opustit Prahu,
 nejdříve pobýval na Kozím hrádku a pak přijal pozvání na hrad Krakovec od
 šlechtice Jindřicha Lefla z Lažan. Na Krakovec přišel Mistr Jan Hus 15. 7.
 1414. Nejdříve začal kázat v hradní kapli a pak vycházel do kraje. Jak
 napsal jeden kronikář: „kamkoliv se obrátil, tam za ním lidé v zástupech
 šli a jeli na vozech, ze všech stran se k němu vezli.“ Právě z hradu
 Krakovce se  dne 11. 10. 1414 vydal Mistr Jan Hus do Kostnice, aby se do vlasti
 už nevrátil. Příznivec Mistra Jana Husa Jindřich Lefl z Lažan se nakonec
 obrátil proti husitům a padl v bitvě pod Vyšehradem roku 1420.

Hrad byl za třicetileté války pobořen a dlouho zůstal pustý.
 Teprve počátkem 18. století byl opraven a zařízen k obývání. Podle barvy
 omítky a červených střech byl nazýván Červeným zámkem. V roce 1783 však
 hrad za bouřky vyhořel, nebyl už opraven a stal se zříceninou.

Hrad Krakovec patří nejenom mezi naše nejvýznamnější hrady
 z předhusitské doby, ale taky se řadí mezi nejhodnotnější gotické hrady ve
 střední Evropě. Můžete si zde prohlédnout hlavní věž, hradní kapli Panny Marie
 a sv. Kateřiny, zajímavě klenuté prostory hradu a hradní sklepy. Přes příkop do
 hradní brány vede dřevěný most, který byl nově postavený v letech 2000 –
 2005. Při jeho stavbě byla použita středověká technologie i nástroje. Byla tak
 zcela vyloučena moderní technika a na stavbě mostu se pracovalo pouze ručně.
 Před hradem, na jeho jižní straně, stojí socha Mistra Jana Husa.

Hrad si taky zahrál v oblíbené dětské filmové komedii
 režiséra Oldřicha Lipského  Ať žijí duchové a pak o rok později se na hradě
 natáčela filmová pohádka Princ a večernice.

Navštivte také: Kožlany

Z Krakovce si můžete ještě udělat malý výlet do
 městečka Kožlan, které leží asi 8 km jihozápadně od tohoto hradu.
 V Kožlanech se v rolnické rodině, jako nejmladší z deseti
 sourozenců, narodil druhý československý prezident Edvard Beneš (1884-1948).
 V městečku taky prožil své dětství.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Turistický průvodce I..
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.