Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Prof. MUDr. Alexander Ferko, CSc.
Doc. MUDr. Zdeněk Šubrt,
Ph.D. MUDr. Tomáš Dědek, Ph.D.

CHIRURGIE V KOSTCE

2., doplněné a přepracované vydání

Kolektiv autorů:

MUDr. Robert Čáp, Ph.D., MUDr. Filip Čečka, Ph.D., MUDr. Tomáš Dědek, Ph.D., MUDr. Pavel Dostál, Ph.D., MUDr. Petr Dvořák, Ph.D., prof. MUDr. Alexander Ferko, CSc., MUDr. Igor Guňka, Ph.D., MUDr. Eduard Havel, Ph.D., MUDr. Milan Chobola, Ph.D., MUDr. Pavel Jandík, Ph.D., MUDr. Bohumil Jon, CSc., doc. MUDr. Leo Klein, CSc., MUDr. Jaromír Kočí, Ph.D., FACS, MUDr. Karel Kulda, MUDr. Michal Leško, Ph.D., MUDr. Petr Lochman, Ph.D., FACS, doc. MUDr. Vladimír Maisnar, Ph.D., MUDr. Jan Maňák, Ph.D., MUDr. Petr Motyčka, Ph.D., MUDr. Vít Nálevka, MUDr. Julius Örhalmi, doc. MUDr. Jiří Páral, Ph.D., MUDr. Vít Řeháček, MUDr. Igor Slaninka, MUDr. Otakar Sotona, MUDr. Karel Šmejkal, Ph.D., doc. MUDr. Zdeněk Šubrt, Ph.D., MUDr. Ilja Tachecí, Ph.D., MUDr. Ivo Žvák

Recenzent: Prof. MUDr. Zdeněk Kala, CSc.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2015
Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2015
Autorem obrázku na obálce je doc. MUDr. Pavel Žáček, Ph.D.
Kresby s chirurgickou tematikou dodal PhDr. Josef Bavor
Vydala Grada Publishing, a.s. U Průhonu 22, Praha 7
jako svou 5814. publikaci
Odpovědná redaktorka Mgr. Dita Váchová
Sazba a zlom Milan Vokál
Počet stran 512 2. vydání, Praha 2015

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-247-1005-1

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Milan Vokál

ISBN 978-80-247-9041-1 (pro formát PDF)
ISBN 978-80-247-9042-8 (pro formát ePUB)

Editoři a autoři

Seznam editorů

prof. MUDr. Alexander Ferko, CSc.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

doc. MUDr. Zdeněk Šubrt, Ph.D.

Katedra vojenské chirurgie, Fakulta vojenského zdravotnictví Univerzity obrany Hradec Králové

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Tomáš Dědek, Ph.D.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

Seznam autorů

MUDr. Robert Čáp, Ph.D.

Katedra vojenské chirurgie, Fakulta vojenského zdravotnictví Univerzity obrany Hradec Králové

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Filip Čečka, Ph.D.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Tomáš Dědek, Ph.D.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Pavel Dostál, Ph.D.

Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Petr Dvořák, Ph.D.

Radiologická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

prof. MUDr. Alexander Ferko, CSc.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Igor Guňka, Ph.D.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Eduard Havel, Ph.D.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Milan Chobola, Ph.D.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Pavel Jandík, Ph.D.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Bohumil Jon, CSc.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

doc. MUDr. Leo Klein, CSc.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

Katedra vojenské chirurgie, Fakulta vojenského zdravotnictví Univerzity obrany Hradec Králové

MUDr. Jaromír Kočí, Ph.D., FACS

Oddělení urgentní medicíny Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Karel Kulda

Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Michal Leško, Ph.D.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Petr Lochman, Ph.D., FACS

Katedra vojenské chirurgie, Fakulta vojenského zdravotnictví Univerzity obrany Hradec Králové

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

prof. MUDr. Vladimír Maisnar, Ph.D.

IV. interní hematologická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Jan Maňák, Ph.D.

III. interní gerontometabolická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Petr Motyčka, Ph.D.

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Vít Nálevka

Klinika anesteziologie, resuscitace a intenzivní medicíny LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Julius Örhalmi

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

doc. MUDr. Jiří Páral, Ph.D.

Katedra vojenské chirurgie, Fakulta vojenského zdravotnictví Univerzity obrany Hradec Králové

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Vít Řeháček

Transfuzní oddělení Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Igor Slaninka

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Otakar Sotona

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Karel Šmejkal, Ph.D.

Katedra vojenské chirurgie, Fakulta vojenského zdravotnictví Univerzity obrany Hradec Králové

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

doc. MUDr. Zdeněk Šubrt, Ph.D.

Katedra vojenské chirurgie, Fakulta vojenského zdravotnictví Univerzity obrany Hradec Králové

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Ilja Tachecí, Ph.D.

II. interní gastroenterologická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

MUDr. Ivo Žvák

Agentura vojenského zdravotnictví AČR

Chirurgická klinika LF UK a Fakultní nemocnice Hradec Králové

Předmluva

Vážená kolegyně, vážený kolego,

kniha, která se Ti právě dostává do rukou, navazuje na první vydání publikace „Chirurgie v kostce“, od něhož uplynulo již jedenáct let. Jsme si plně vědomi, že za tuto dobu došlo v chirurgii, a zvláště v onkochirurgii, k mnohým změnám. Proto jsme se rozhodli pro přepracování a aktualizaci této velmi úspěšné knihy. Druhé vydání bylo opět vytvořeno k rychlé a přehledné orientaci v problematice chirurgie.

Kniha není komplexním učebním textem, náhradou učebnice chirurgie nebo její propedeutiky. Je určena k dennímu použití pro základní orientaci v oboru a k rychlému zopakování problematiky. Doufáme, že opět osloví studenty medicíny, mladé lékaře před atestací z chirurgie i zástupce ostatních oborů a především praktické lékaře, kteří se s chirurgickou problematikou mnohdy setkávají za dramatických okolností.

Při zpracování jednotlivých kapitol jsme byli opět vedeni snahou o maximální možnou aktuálnost uvedených poznatků, ale zároveň jsme se snažili o stručnost a přehlednost. Pro větší přiblížení čtenáři jsme tentokrát zvolili osobnější formulace s přímým oslovením čtenáře. Toto oslovení je používáno zejména u důležité problematiky, kterou chceme pro čtenáře zdůraznit.

Věříme, že v této knize nalezne každý lékař praktický přínos pro svou každodenní klinickou práci, který bude ku prospěchu jak jemu samému, tak i jeho pacientům.

Kolektiv autorů

Seznam zkratek

AAA

aneuryzma abdominální aorty

AAST

American Association of Surgeon of Trauma

ABR

acidobazická rovnováha

AC

akromioklavikulární

ACC

a. carotis communis

ACE

a. carotis externa

ACI

a. carotis interna

ADH

antidiuretický hormon

AFP

alfa-fetoprotein

AG

anion gap

AG

angiografie

AKS

abdominální kompartmentový syndrom

ALP

alkalická fosfatáza

ALT

alanin-aminotransferáza

AMS

horní mezenterická tepna

AP

předozadní

APBI

accelerated partial breast irradiation

APT

abdominální perfuzní tlak

APTT

aktivovaný parciální tromboplastinový čas

ARDS

akutní respirační distress syndrom

AST

aspartát-aminotransferáza

AT

antitrombin

ATB

antibiotika

BE

base excess

BHP

benigní hyperplazie prostaty

BIS

bispektrální index

BMI

body mass index

BRCA

breast cancer associated gen

CARS

compensatory antiinflamatory response syndrom

CK

kreatinkináza

CK-MB

srdeční izoenzym kreatinkinázy

CP

Childova-Pughova klasifikace

CPAP

continuous positive airway pressure

CRP

C-reaktivní protein

CT

počítačová tomografie (computed tomography)

CTA

počítačově tomografická angiografie

CTH

celková tělesná hmotnost

CTV

celková tělesná voda

CVP

central venous pressure – centrální žilní tlak

DAP

difuzní axonální poranění

DC

dýchací cesty

DDŽ

dolní dutá žíla

DHS

dynamic hip screw

DIP

distální interfalangeální kloub

DJS

dolní jícnový svěrač

DM

diabetes mellitus

DPL

diagnostická peritoneální laváž

DPP

diagnostická peritoneální punkce

DSA

digitální subtrakční angiografie

EA

epidurální anestezie

ECT

extracelulární tekutina

EDH

epidurální hematom

EEG

elektroencefalografie

EF

ejekční frakce

EGF

epidermal growth factor

EKG

elektrokardiografie

EMG

elektromyografie

ERCP

endoskopická retrográdní cholangiopankreatikografie

ES

extrasystola

FEV

usilovná, sekundová vitální kapacita

FGF

fibroblast growth factor

FH

frakcionovaný heparin

FUFA

5-fluorouracil a kyselina listová

FVC

usilovná vitální kapacita

GALT

gut-associated lymphatic tissue

GCS

Glasgow Coma Scale

GEDV

global end-diastolic volume – globální enddiastolický objem

GERD

gastroezofageální refluxní choroba

GIT

gastrointestinální trakt

GMT

gama-glutamyltransferáza

GVHD

reakce štěpu proti hostiteli

HA

hrudní aorta

Hb

hemoglobin

HCC

hepatocelulární karcinom

Hct

hematokrit

HD

hrudní drenáž

HDŽ

horní dutá žíla

HIV

virus lidské imunitní nedostatečnosti

HJS

horní jícnový svěrač

HN

hlavový nerv

HS

hrudní stěna

IAT

intraabdominální tlak

IC

interkarpální

ICG

indokyaninová zeleň

ICT

intracelulární tekutina

IKT

intrakraniální tlak

IL

interleukin

INR

international normalized ratio

i.o.

intraoseální

IP

idiopatická proktokolitida

IP

interfalangeální kloub

IST

intersticiální tekutina

ITC

izolované nádorové buňky

i.v.

intravenózní

IVP

intravenózní pyelografie

IVRA

intravenózní regionální anestezie

KCP

kraniocerebrální poranění

KL

kontrastní látka

KO

krevní obraz

KP

karcinom prsu

KPR

kardiopulmonální resuscitace

KS

kompartmentový syndrom

LA

lokální anestetikum

Leu

leukocyty

LMWH

nízkomolekulární heparin

MAC

metabolická acidóza

MAL

metabolická alkalóza

MAP

mean arterial pressure – střední arteriální tlak

MCP

metakarpofalangeální kloub

MCUG

mikční cystouretrografie

MEGX

monoetylglycinxylidid, produkt metabolizmu lidokainu v játrech

MET

metabolický ekvivalent

MF

maxilofaciální

MG

mamografie

MKČ

medioklavikulární čára

MM

močový měchýř

MODS

syndrom multiorgánové dysfunkce

MOF

multiorgánové selhání

MRI

magnetická rezonance

MT

měkké tkáně

MŽ

mezižebří

NASH

nealkoholická steatohepatitida

NG

nazogastrická

NPB

náhlá příhoda břišní

NRS

nutritional risk score

NS

nativní snímek

NSAID

nesteroidní antiflogistika

OPSI

overwhelming postsplenectomy infection

ORL

otorinolaryngologie

OTI

orotracheální intubace

paCO_2

parciální tlak oxidu uhličitého v krvi

PAČ

přední axilární čára

PAD

perorální antidiabetika

paO_2

parciální tlak kyslíku v krvi

PCA

pacientem kontrolovaná analgezie

PCR

polymerázová řetězová reakce

PCWP

pulmonary catheter wedge pressure – tlak v a. pulmonalis po zaklínění katétru

PDGF

platelet-derived growth factor

PEEP

pozitivní tlak na konci expiria

PEG

punkční endoskopická gastrostomie

PET

pozitronová emisní tomografie

PFN

proximal femoral nail

PH

portální hypertenze

PIP

proximální interfalangeální kloub

PMK

permanentní močový katétr

PNO

pneumotorax

p.o.

perorální

PP

penetrující poranění

PPV

pulse pressure variation – variabilita pulzového tlaku

PT

perfuzní tlak

PTA

perkutánní transluminální angioplastika

PTBD

perkutánní transhepatická biliární drenáž

PTC

perkutánní transhepatická cholangiografie

PV

objem plazmy

RAC

respirační acidóza

RAG

radiologicky asistovaná gastrostomie

RAL

respirační alkalóza

RBC

objem červených krvinek

RC

radiokarpální

RFA

radiofrekvenční ablace

RNJ

refluxní nemoc jícnu

RTG

rentgen

SA

subarachnoidální anestezie

SAT

střední arteriální tlak

SCT

spirální počítačová tomografie

SD

sádrová dlaha

SDH

subdurální hematom

SGA

subject global assessment

SIADH

syndrom neadekvátní sekrece ADH

SIRS

systémová zánětová reakce organizmu

SpO_2

saturace krve kyslíkem

SPV

systolic pressure variation – variabilita systolického tlaku

SSI

surgical site infection

SvcO_2

saturace hemoglobinu kyslíkem v centrální žilní krvi

SvO_2

saturace hemoglobinu kyslíkem ve smíšené žilní krvi

SVV

stroke volume variation – variabilita tepového objemu

TA-GVHD

s transfuzí spojená reakce štěpu proti hostiteli

TACE

transarteriální chemoembolizace

TAP

transversus abdominis plane

TBSA

total body surface area – celkový tělesný povrch

TBV

celkový objem krve

TEN

tromboembolická nemoc

TGF

transforming growth factor

TNF

tumor necrosis factor

TP

transfuzní přípravek

TP

tupé poranění

TT

tkáňový tlak

TT

torakotomie

TU

transfuzní jednotka

UC

ulcerózní kolitida

UPV

umělá plicní ventilace

UZ

ultrazvukové vyšetření

VMS

horní mezenterická žíla

Seznam zkratek nadpisů podkapitol

ANAMN

anamnéza

ANAT

anatomická poznámka

DEF

definice

DG

diagnostika

DIFDG

diferenciální diagnostika

EPID

epidemiologie

ETIOL

etiologie

IND

indikace

KIND

kontraindikace

KLAS

klasifikace

KOMPL

komplikace

PATFYZ

patofyziolgie

PATOL

patologie

PREV

prevence

PROGN

prognóza

RIZF

rizikové faktory

SYMPT

symptomy

TH

terapie

VYŠ

vyšetření

1. ODDÍL –
OBECNÁ ČÁST

1 Vyšetření chirurgického pacienta

(Slaninka I., Šmejkal K.)

I. Obecná charakteristika

Před zahájením vyšetřování zajisti dostatek soukromí pro pacienta, ale samotné vyšetřování prováděj vždy v přítomnosti dalšího zdravotnického personálu. Nezapomeň, že je nezbytné navázat kontakt s nemocným a získat jeho důvěru. Poskytni pacientovi pocit jistoty a přesvědč ho, že mu nasloucháš a chceš mu pomoci. Pamatuj, že důkladně odebraná anamnéza tvoří základ správné diagnózy. Do dokumentace pacienta nahlíží a čerpá z ní informace celá řada zdravotníků, a proto – také s ohledem na jejich snazší orientaci – existuje obecně přijímaná forma, v jakém pořadí jednotlivé složky anamnézy a fyzikálního vyšetření do dokumentace zapsat.

II. Identifikace pacienta

Jméno a příjmení.

Rodné číslo.

Bydliště, telefonický kontakt na pacienta i blízké osoby, kterým můžeme podávat informace.

III. Anamnéza

1.Hlavní obtíže − potíže, které pacienta přivádí k lékaři (bolest, úraz). Rozlišuj akutně vzniklé potíže a chronické, déletrvající potíže.

2.Nynější onemocnění – podrobně rozeber pacientovy obtíže. U chirurgického nemocného se zaměř především na bolest, zvracení, změny vyprazdňování, krvácení.

a.Bolest – začátek bolesti, charakter, intenzita, vyzařování, jestli byla někdy v minulosti, provokující faktory (jídlo, zakašlání, pohyb), povšimni si reakce nemocného na bolest (kolikovitá bolest, bolest při peritonitidě).

b.Zvracení – obsah, objem, charakter zvracení, příměsi (žluč, krev), intenzita zvracení, vztah zvracení k jídlu, bolesti (úleva po zvracení).

c.Změny vyprazdňování – odchod plynů, poslední stolice, charakter, frekvence, barva, patologická příměs ve stolici (krev, hleny), močení (množství, frekvence, patologická příměs, obtížné močení, pálení, řezání).

d.Krvácení – jak a kdy začalo, sklon ke krvácení v minulosti, farmaka ovlivňující koagulaci.

e.Perorální příjem – kdy naposled, jaké jídlo, chuť k jídlu, alkohol, vztah obtíží k perorálnímu příjmu.

3.Osobní anamnéza

a.Jméno praktického lékaře – od něj můžeš čerpat další informace.

b.Současná onemocnění (s čím se pacient léčí) – cíleně se ptej na sledované choroby (ICHS, DM, onemocnění plic, jater, ledvin).

c.Prodělané choroby a infekční onemocnění (hepatitidy, HIV, TBC).

d.Předchozí operace a úrazy (kdy, kde, případné komplikace při hojení).

e.Alergie – ptej se aktivně na ATB, analgetika, jodové preparáty, antiseptika. Zajímej se, jakou reakcí se alergie projevila.

f.Abúzus – alkohol, tabákové výrobky, léky, drogy.

g.Farmakologická anamnéza – aktivně se zajímej o kortikoterapii, antikoagulancia nebo antiagregancia, diuretika, antidiabetika nebo inzulin.

h.Sociální anamnéza – zajímej se o sociální zázemí nemocného, v jakých podmínkách pacient žije a s kým (pomůže ti to pak v rozhodování o následné péči).

i.Pracovní anamnéza – jaké profese pacient v životě vykonával a jak dlouho.

j.Gynekologická anamnéza – ptej se na gynekologická onemocnění, operace, vztah obtíží k fázi menstruačního cyklu (menses, ovulace).

4.Rodinná anamnéza

Zaměřuj se na onemocnění, kde hraje roli dědičnost (např. polypóza tračníku, MEN syndrom, nádorová onemocnění). Zajímej se o výskyt ICHS, DM v rodině.

IV. Klinické vyšetření

Nemocného vyšetřuj svlečeného a vždy postupuj systematicky.

1.Celkový stav nemocného

a.Fyzický i psychický stav nemocného

b.Změny barvy kůže, typ chůze, opocení

2.Vitální známky

TK, počet pulzů, váha, výška, teplota (axilární a rektální)

3.Fyzikální vyšetření

Systematicky vyšetři jednotlivé části těla podle zásad „5 P“ – pohled, pohmat, poklep, poslech. Vyšetřuj jemně a citlivě. Informuj pacienta, co a proč právě chceš vyšetřit. Srovnávej nález s kontralaterální oblastí.

a.Hlava

b.Krk

c.Hrudník − vyšetření prsních žláz

d.Břicho − nezapomeň na vyšetření per rektum.

e.Končetiny

f.Vyšetření lymfatických uzlin

V. Vyšetřování v urgentních případech

Pokus se získat alespoň základní anamnézu. V případě, že je pacient v bezvědomí, snaž se získat anamnézu od rodiny, svědků, doprovodu apod.

Pokud je nutné okamžité zahájení léčby či resuscitace, snaž se zjistit:

1.Identifikace pacienta

2.Anamnéza

a.Příčina vzniku potíží, doba od vzniku potíží, resp. úrazu, přesný úrazový mechanizmus a okolnosti úrazu

b.Současná onemocnění, infekční onemocnění, alergie, farmakologická anamnéza (hlavně antikoagulancia, antiagregancia, betablokátory, neuroleptika a podobně)

3.Klinické vyšetření

Vitální funkce pacienta (dle postupu A, B, C, D, E )

a.A − průchodnost dýchacích cest a kontrola krční páteře u traumat

b.B − dýchání a ventilace

c.C − cirkulace, krvácení

d.D − neurologické vyšetření

e.E − vyšetření celého pacienta

VI. Komplementární vyšetření

1.Laboratorní vyšetření

a.Krevní obraz a diferenciální rozpočet

b.Koagulační parametry (INR, APTT)

c.Biochemické vyšetření − urea, kreatinin, mineralogram, jaterní testy, sérová amyláza, bílkoviny akutní fáze (CRP)

d.Moč chemicky a močový sediment

2.Zobrazovací a radiologická vyšetření – viz kapitola 19, Zobrazovací metody používané v urgentní břišní chirurgii

3.Endoskopické metody

4.EKG

Pamatuj, že jde o doplňková vyšetření, která mohou:

a.potvrdit diagnózu,

b.zjistit asymptomatická onemocnění s možným vlivem na chirurgickou léčbu,

c.určit eventuální kontraindikace plánované operace, případně stanovit nutnou předoperační přípravu,

d.stanovit přítomnost a rozsah patologických změn.

2 Asepse a antisepse

(Motyčka P., Leško M.)

I. Obecná charakteristika

DEF:

1.Asepse – soubor preventivních opatření a postupů zabraňujících mikrobiální kontaminaci sterilního prostředí (užívání operačního prádla, ústenky, sterilních rukavic, rouškování operačního pole, stolu a stolku instrumentářky, mytí rukou operační skupiny, příprava operačního pole pacienta). Využívá metod sterilizace a dezinfekce.

2.Antisepse – zneškodňování mikroorganizmů na živých tkáních, v ranách, na sliznicích, event. ve tkáních lidského těla látkami s nízkou tkáňovou toxicitou (proplachy ran, výplachy tělních dutin při zánětech, např. při peritonitidě).

3.Dezinfekce – soubor opatření zneškodňujících mikroorganizmy pomocí fyzikálních, chemických nebo kombinovaných postupů na neživých předmětech, ve vnějším prostředí (voda, vzduch) a na neporušené pokožce. Cílem je přerušit cestu přenosu původců infekce od zdroje ke vnímavému jedinci (chirurgická dezinfekce rukou, ošetřování podlah apod.).

4.Vyšší stupeň dezinfekce – postup, který zaručuje usmrcení mikroorganizmů s výjimkou vysoce rezistentních spor a některých vývojových stadií protozoí a helmintů (vyšší stupeň dezinfekce přístrojů s optikou, které nelze sterilizovat jiným způsobem).

5.Sterilizace – proces, který zabezpečuje usmrcení všech životaschopných mikroorganizmů a vede k ireverzibilní inaktivaci virů na předmětech a v produktech. Cílem těchto postupů je zajistit úroveň sterility, která zaručuje, že pravděpodobnost výskytu nesterilních předmětů po správně proběhlém procesu sterilizace je menší než 1 nesterilní předmět z jednoho milionu sterilizovaných (sterilizace operačních nástrojů). Sterilní předmět je zbavený všech mikroorganizmů. Sterilizace se provádí metodami fyzikálními, chemickými nebo jejich kombinací. V současnosti jsou preferovány jednorázové pomůcky, které jsou dodávány sterilní z výroby. Ostatní pomůcky a nástroje se resterilizují schválenými sterilizačními metodami.

II. Sterilizace

A. Předsterilizační příprava

1.Dekontaminace

2.Čištění (např. pomocí UZ)

3.Osušení

4.Balení

B. Způsoby sterilizace

KLAS:

1.Fyzikální sterilizace

a.Sterilizace vlhkým teplem v parních přístrojích – předměty z kovu, skla, porcelánu, keramiky, textilu, gumy, plastů a dalších materiálů, odolných k těmto parametrům sterilizace.

b.Sterilizace proudícím horkým vzduchem (horkovzdušná sterilizace) – je určena pro předměty z kovu, skla, porcelánu, keramiky a kameniny.

c.Sterilizace plazmou – pracuje na principu vysokofrekvenčního elektromagnetického pole, které ve vysokém vakuu při nízké teplotě 35 °C působí na páry peroxidu vodíku. Vzniklé volné radikály jsou toxické pro všechny živé organizmy.

d.Sterilizace radiační – účinek vyvolává gama záření v dávce 25 kGy. Používá se při průmyslové výrobě sterilního jednorázového materiálu, případně k resterilizaci exspirovaného zdravotnického materiálu.

2.Chemická sterilizace

a.Sterilizace formaldehydem – je založena na působení plynné směsi formaldehydu s vodní párou při teplotě 60 až 80 °C v podtlaku při parametrech stanovených výrobcem.

b.Sterilizace etylenoxidem – je založena na působení etylenoxidu v podtlaku nebo přetlaku při teplotě 37–55 °C při parametrech stanovených výrobcem.

C. Obaly a exspirace

Slouží k ochraně vysterilizovaných předmětů před sekundární kontaminací až do jejich použití (viz Apendix I). Jsou vyrobeny z celé řady materiálů, nejčastěji papíru, polyamidu a kombinace papír – fólie. Mezi pevné, opakovaně používané sterilizační obaly patří kazety, dózy a kontejnery z kovu nebo plastu. Před použitím sterilního materiálu je nutné zkontrolovat datum exspirace, neporušenost obalu a procesový test (vkládá se do dokumentace nemocného).

D. Skladování a transport vysterilizovaného materiálu

Vysterilizovaný materiál se skladuje buď volně v obalech s krátkou exspirační dobou, nebo je chráněn před prachem v uzavřené skříni, zásuvce nebo v dalším obalu s delší exspirací. Pro dlouhodobou exspiraci se používá dvojitý obal, který je po sterilizaci vložen do uzavíratelného skladovacího obalu. Pro skladování vysterilizovaného materiálu je doporučena teplota 15–25 °C a 40–60% relativní vlhkost vzduchu. Obaly s vysterilizovaným materiálem se převáží v uzavřených přepravkách nebo skříních, aby byly chráněny před poškozením a znečištěním.

E. Kontrola sterilizace

Kontrola sterilizace zahrnuje monitorování sterilizačního cyklu, kontrolu účinnosti sterilizačních přístrojů a kontrolu sterility vysterilizovaného materiálu. O kontrole sterilizace se vede dokumentace. Dokumentace zahrnuje záznam o datu každé sterilizace, druhu sterilizovaného materiálu a jméno a podpis osoby, která sterilizaci provedla. K dokumentování slouží zápis ve sterilizačním deníku, založení výsledku procesových testů (Bowieův–Dickův test apod.), záznam o provedení vakuového testu apod.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Chirurgie v kostce.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.