Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Doc. Ing. Pavel Pavloušek, Ph.D.
Ing. Pavla Burešová, Ph.D.

Vše, co byste měli vědět o víně...
... a nemáte se koho zeptat

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
obchod@grada.cz, www.grada.cz
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
jako svou 5724. publikaci

Odpovědná redaktorka: Helga Jindrová
Grafická úprava a sazba: Eva Hradiláková
Fotografie v knize: autoři a spolupracovníci
Fotografie na obálce: fotobanka Allphoto a Jan Kupsa

Počet stran 144
První vydání, Praha 2015
Vytiskla Tiskárna PROTISK, s.r.o., České Budějovice

© Grada Publishing, a.s., 2015
Cover Design © Eva Hradiláková, 2015

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-247-4351-6

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Milan Vilímek Jihlavský

ISBN 978-80-247-9604-8 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-9605-5 (ve formátu EPUB)

Úvod

Vinohradnictví a vinařství provází lidskou civilizaci od nepaměti. Réva vinná a víno jsou nedílnou součástí každodenního života v mnohých vinařských zemích světa.

Archeologické nálezy dokládají výrobu vína již 5000 let před naším letopočtem v horských oblastech Íránu. Původ vinohradnictví a vinařství je možné situovat právě na území Kavkazu, odkud se vinohradnictví a vinařství rozšířily do Mezopotámie a Egypta. Egyptští faraonové uctívali víno pro jeho opojnost a považovali ho za božský nápoj. Kromě běžného pití ho používali i k rituálním účelům. Jako důkazy nám poslouží malby, záznamy na papyrusech a na hrobech faraonů. Na mnoha egyptských amforách je možné najít informace o původu vína, ročníku nebo o vinici, ze které hrozny pocházely. Z Egypta jsou doloženy také nálezy o podílu vinných kvasinek Saccharomyces cerevisiae na vzniku vína.

Z Egypta se potom pravděpodobně přes Krétu rozšířilo pěstování révy vinné a výroba vína po celé Evropě. Z období starého Říma se nám dochovaly důkazy o rozmanitosti a způsobech konzumace tehdejších vín. Starověké zdroje také uvádějí, že vína byla vylepšována směsí medu, bylin a koření pro lepší chuť a jako konzervační látka byla také přidávána mořská voda. Za císaře Augusta, který miloval sladká vína a nutil vinaře ponechat plody dlouho na keřích, vznikala vína podobná našim bobulovým výběrům. Díky římské kolonizaci se dostaly révové sazenice také na území Moravy a od té doby se pěstování révy vinné a výroba vína staly součástí života u nás.

Obliba vína a jeho konzumace v České republice neustále stoupá. Konzumenti jsou stále vzdělanější a vybírají si vína podle jakostních stupňů, odrůd nebo podle lokality. Snaží se získávat co nejvíce poznatků, které se vztahují k terroir, odrůdám, způsobům pěstování révy, výrobě vína a k základům ochutnávání vína. Všechny potřebné informace jsme se snažili shrnout do této knihy způsobem, aby byl dobře pochopitelný nejen pro studenty, ale i pro každého, kdo začíná s poznáváním vína, anebo si chce rozšířit své znalosti.

Víno je zde představeno jako fenomenální nápoj, jehož výsledná chuť závisí už od způsobů pěstování révy vinné ve vinohradu a dotvářejí ji vinaři při výrobě. Jeho komplexní vlastnosti oceníte až po otevření láhve a při konzumaci s vybranými pokrmy. Vycházíme ze zkušeností, které jsou výsledkem naší dlouhodobé odborné, pedagogické, vědecké a praktické činnosti. Pevně věříme, že vám kniha odpoví na otázky, které vás napadnou při pití tohoto lahodného nápoje a na které se nemáte koho zeptat.

Pavel Pavloušek a Pavla Burešová, 2014

Réva vinná a víno

Obecně známé termíny – réva vinná a víno – bývají velmi často chybně používané. Správná terminologie je však základem znalostí úspěšného vinohradníka, vinaře, konzumenta i milovníka vína, proto si je musíme nejdřív stručně ujasnit.

Réva vinná, v latinské terminologii Vitis vinifera L., je kulturní rostlina, jejíž plody lidé po staletí využívají ke konzumaci čerstvých hroznů, k výrobě šťáv, vína a destilátů. Réva vinná se pěstuje ve vinicích nebo vinohradech. Často se mluví o pěstování vinné révy, nebo dokonce o pěstování vína. Oboje je však chybné. Ve vinicích se pěstuje pouze réva vinná. Tento správný botanický název vychází ze jména rodového – Vitis – réva, a jména druhového – vinifera – vinná.

Často je možné se dočíst, že „vinaři pěstují víno v sadech“. Tato věta je plná chybných údajů. Nejedná se totiž o sady, ale vinice nebo také vinohrady. Z pohledu zákona je vinohrad neboli vinice část zemědělsky obhospodařované půdy, která je souvisle osázena keři révy vinné. Vinice se vysazují většinou na svazích. Svahovité podmínky vytvářejí nejlepší podmínky pro celodenní oslunění révových keřů a předpoklad pro kvalitní vyzrálost hroznů.

Základem révového keře je podzemní a nadzemní část. Podzemní část představuje mohutný kořenový systém. Hlavní kořeny révy vinné mají schopnost prorůstat do hlubších vrstev půdy, odkud získávají vodu, a mohou dosahovat hloubky i několika metrů. Často se dostávají až na matečnou horninu, tzn. na geologické podloží vinice, a proto se předpokládá, že mají schopnosti ovlivňovat také mineralitu vína. Nadzemní část révového keře tvoří kmínek, plodné dřevo, letorosty, listy, hrozny a bobule. Podzemní i nadzemní část jsou ve vzájemném poměru a tento vztah ovlivňuje kvalitu hroznů.

Vinice

Révový keř

Viniční trať Šobes

Plodem révy vinné je bobule. Bobuli je možné označit za „biochemickou továrnu“, v níž se vytvářejí cukry, kyseliny, aromatické, fenolové a minerální látky, vitamíny atd., které rozhodujícím způsobem ovlivňují kvalitu bobulí a následně také vína. Bobule jsou uspořádané na třapině a vytváří hrozen. Na podzim, při sklizni hroznů – vinobraní, se proto z révových keřů ve vinici sklízejí hrozny. Slavnost vinobraní je určitou oslavou celoroční práce vinohradníků, kteří završují celoroční úsilí sklizní kvalitních hroznů. Pěstováním révy vinné ve vinici se zabývají vinohradníci a výrobou vína potom vinaři.

Vinohrady se nacházejí v jednotlivých viničních tratích. Viniční trať je určitý počet pozemků osazených révou vinnou, které vytvářejí jeden souvislý celek v rámci jedné vinařské obce. Viniční trať má obvykle velmi podobné geologické, půdní a klimatické podmínky. V rámci vinařské obce se nachází obvykle několik viničních tratí. Viniční trať se svými přírodními podmínkami je obvykle základem projevu „terroir“ ve vyrobených vínech. Na území České republiky se nachází asi 1278 viničních tratí, z nichž každá trať má svůj název. Název viniční tratě využívá mnoho konzumentů při výběru vína. Patrně nejznámější viniční tratí v České republice je Šobes ve vinařské obci Podmolí a pravděpodobně nejpoužívanějším názvem viniční tratě je Stará hora, kterou je možné najít v několika vinařských obcích. Vinařská obec je obec, v jejímž katastru se pěstuje réva vinná v registrovaných vinicích a viničních tratích. Na území České republiky je v současné době 384 vinařských obcí, z toho 312 v oblasti Morava a 72 v oblasti Čechy.

Vinařské obce spadají pod vinařské oblasti a podoblasti. Vinařskou oblast lze charakterizovat díky podobné odrůdové skladbě a osobitým vlastnostem vína. Na našem území se nacházejí dva hlavní regiony pěstování révy vinné – vinařská oblast Čechy a vinařská oblast Morava. Vinařská podoblast je region s podobnými podmínkami terroir, tradicí pěstování révy vinné a kulturními tradicemi. Vinice v rámci jedné podoblasti jsou podobné svou odrůdovou skladbou a charakteristickými vlastnostmi vína.

Ve vinicích se pěstují různé odrůdy révy vinné. Česká republika je charakteristická širokou rozmanitostí moštových, ale také stolních odrůd.

Moštové odrůdy jsou primárně určené pro výrobu vína. Hrozny jsou malé až středně velké, s hustě uspořádanými a výrazně šťavnatými bobulemi. Při lisování se z nich proto velmi lehce získává vysoký podíl moštu, který se následně využívá při výrobě vína.

Stolní odrůdy s velkými, pevnými a chrupkavými bobulemi volněji uspořádanými ve větším hroznu jsou určené především pro konzumaci v čerstvém stavu. Bobule mohou být také bezsemenné (partenokarpické), nebo s malými, měkkými, nedokonale vyvinutými semeny (stenospermokarpické), které prakticky nejsou při konzumaci patrné. Stolní hrozny je možné také skladovat. V České republice se velkovýrobně prakticky nepěstují, spíše jen u drobných pěstitelů a zahrádkářů.

Získaný mošt nebo rmut se pomocí alkoholového kvašení zpracovává na víno. Mošt se nejčastěji získá lisováním hroznů a je základem výroby bílých a růžových vín. Rmut představují hrozny zbavené třapin – odstopkované, podrcené nebo pomleté. S využitím technologie macerace se rmut využívá pro výrobu červeného vína.

Bobule

Hrozen moštové odrůdy Sauvignon

Hrozen stolní odrůdy Talisman

Konzumenti vína se mohou nejčastěji setkat s bílým, růžovým a červeným vínem. V posledním období získávají oblibu také tzv. „oranžová vína“, u nichž se využívají staré, staletími ověřené a přirozené postupy výroby. Součástí technologie je dlouhá macerace hroznů, spontánní kvašení a minimální používání oxidu siřičitého. Vína vyrobená těmito postupy je možné označovat také jako „přírodní vína“, „natur vína“ nebo „autentická vína“.

Vína je možné dále rozdělit na tichá vína a šumivá vína. Šumivé víno je charakteristické obsahem oxidu uhličitého, který způsobuje jeho perlivost a ovlivňuje senzorické vlastnosti. Za otce šumivého vína je považovaný benediktinský mnich Dom Pierre Pérignon, jenž vyvinul ve francouzské oblasti Champagne tradiční metodu „champenoise“ pro výrobu šumivých vín. Výchozím produktem pro výrobu těchto vín jsou tichá vína a oxid uhličitý se získává druhotným kvašením.

Ostatní vína, u kterých se nevyskytuje významný obsah oxidu uhličitého, tzn., že se v nich neobjevuje perlení, se označují za tichá vína.

Vinařské oblasti a podoblasti v České republice

Podobně jako ve většině vinařských zemích světa, se i vinice v České republice seskupují na základě své geografické, geologické, půdní, klimatické a kulturní příbuznosti do vinařských oblastí a vinařských podoblastí.

V České republice existují dvě velké vinařské oblasti: vinařská oblast Čechy a vinařská oblast Morava. Vinařskou oblast Čechy tvoří dvě podoblasti: litoměřická a mělnická. Vinařskou oblast Morava tvoří čtyři podoblasti: znojemská, mikulovská, velkopavlovická a slovácká.

Vinařské podoblasti mají úzký vztah k terroir. Pojmem „terroir“ je možné označit stanoviště pro pěstování révy vinné se všemi faktory, které na ni v přírodních podmínkách působí. Nejdůležitějšími složkami terroir jsou proto geologické podloží vinice a z něho vyplývající půdní podmínky, topografické parametry vinice, klimatické, kulturní a historické faktory. Hrozny a vína s charakterem terroir jsou vždy produkovány v určitém, přesně vymezeném a dobře charakterizovaném místě. Čím přesnější a užší toto označení původu je, tím bývá většinou i vyšší kvalita vyrobeného vína. Mezi vinohradníky se stále vedou diskuse, zda je terroir ovlivňované také činností člověka, a tedy jeho agrotechnickými zásahy ve vinici. Jelikož zásahy člověka přímo ovlivňují mikroklima vinice, je podle našeho názoru vhodné je za součást terroir považovat.

Viniční domek na vinici Žernoseckého vinařství
© Jan Kupsa

Mapa vinařských oblastí a podoblastí na území České republiky

© Národní vinařské centrum, o.p.s.

Vinařská oblast Čechy

Vinařská oblast Čechy je menší ze dvou vinařských oblastí v naší republice. Její území není souvislé, ale skládá se z jednotlivých příznivých lokalit ležících na chráněných jižních svazích v nižší nadmořské výšce. Většinou se rozprostírají kolem toků velkých českých řek – Vltavy, Labe, Berounky a Ohře. Vinařskou oblast Čechy tvoří celkem 72 vinařských obcí a 152 viničních tratí. Plocha osázených vinic je přibližně 700 hektarů.

Litoměřická vinařská podoblast

Litoměřickou podoblast nalezneme v severní části Čech. Viniční obce se nacházejí v okresech Most, Litoměřice a Ústí nad Labem. Část vinic je situovaná v údolí řeky Labe, kam patří Litoměřice, Velké Žernoseky a Ústí nad Labem. Další část vinic je situována v okolí Mostu a Kadaně, kam patří vinařské obce Kadaň, Březno, Pětipsy, Vilémov a Most. Litoměřickou podoblast tvoří 30 vinařských obcí a 70 viničních tratí.

Na větší části litoměřické podoblasti se rozprostírá České středohoří, na jehož svazích je založena většina viničních tratí. Podloží tvoří převážně čedič, i když je zde možné najít také vinice na vápenatém podloží.

V litoměřické podoblasti převažuje produkce bílých vín, protože plocha osázená bílými moštovými odrůdami představuje 64 % z celkové plochy vinic podoblasti. Modré odrůdy představují 36 % a používají se k výrobě červených a růžových vín.

Nejrozšířenější zde pěstované jsou bílé moštové odrůdy Müller Thurgau, Ryzlink rýnský, Rulandské šedé a Rulandské bílé. Mezi modrými odrůdami se nejvíce pěstují Svatovavřinecké, Rulandské modré a Modrý Portugal.

Údolí řeky Labe vytváří velmi příznivé podmínky pro zrání bílých odrůd révy vinné. Ryzlink rýnský, Rulandské bílé, Chardonnay, Sylvánské zelené, Tramín červený a další zde poskytují vína vynikající kvality – vína jsou jemně aromatická, s výraznější kyselinou a plnou, harmonickou chutí. V chuti a vůni převažují tóny zelených jablek, hrušek a citrusových plodů, zajímavé jsou také květinové tóny. Vína jsou velmi vhodná pro delší zrání v láhvích.

Modré odrůdy se pěstují na různých lokalitách. Červená vína z nich vyrobená jsou jemně aromatická, ovocnějšího typu, s výraznější tříslovinkou. V chuti a vůni dominují tóny červeného a modrého ovoce. Barva je nejčastěji rubínová. Velmi zajímavou lokalitou je okolí Mostu, kde se pěstuje réva vinná na rekultivacích hnědouhelných dolů a červená vína z této oblasti dosahují vysoké kvality.

Labe vytváří příznivé klima pro pěstování révy vinné na svazích kaňonovitého údolí Porta Bohemica, jímž řeka vstupuje do Českého středohoří.
© Žernosecké vinařství, s.r.o.

Mělnická vinařská podoblast

Mělnická podoblast se nachází především ve Středočeském kraji. Vinice se rozprostírají na území hlavního města Prahy a rovněž západně od Prahy v údolí řeky Berounky, v oblasti Karlštejna. Dalším velkým centrem vinohradnictví a vinařství je Mělník a jeho okolí. Na západ od Mělníka najdeme vinice také v okolí Kralup nad Vltavou a Slaného. Poslední velké centrum vinařství v podoblasti je východně od Prahy, kde je soustředěné v okolí Čáslavi a Kutné Hory.

Mělnickou podoblast tvoří 42 vinařských obcí a 82 viničních tratí. Mělnické vinice leží většinou na vápenatém podkladu vrstev opuky, které jsou místy překryté hlinitopísčitými náplavami. Půdy jsou zde lehké a záhřevné. V oblasti Karlštejna, v údolí řeky Berounky, se pěstuje réva vinná také především na vápenatém podloží, které pozitivně ovlivňuje kvalitu vína.

V Mělnické podoblasti je rovněž vyšší produkce bílých vín, protože bílými odrůdami je osázeno 62 % z celkové plochy vinic v podoblasti. Nejrozšířenější bílé odrůdy jsou Müller Thurgau, Ryzlink rýnský, Rulandské šedé a Rulandské bílé. Modré odrůdy představují 38 % plochy vinic a nejrozšířenější jsou Modrý Portugal, Rulandské modré a Svatovavřinecké.

Bílá vína jsou jemně aromatická. V chuti a vůni převažují tóny citrusových plodů, jablek, hrušek, kdoulí a bohaté květinové tóny. Kyselina je výraznější. Vína jsou velmi vhodná pro delší zrání v láhvích. Chuť je harmonická, plná.

Červená víva jsou jemně aromatická, ovocnějšího typu. V chuti a vůni dominují tóny červeného a modrého ovoce. Barva je nejčastěji rubínová. Chuť vína je jemná s výraznější tříslovinkou.

Kutná Hora

Vinařská oblast Morava

Většina vinic v České republice se nachází ve vinařské oblasti Morava. Její terroir představuje velmi příznivé podmínky zejména pro produkci bílých vín. V určitých mikroregionech je soustředěno také pěstování modrých odrůd a s ním spojená výroba kvalitních červených vín. Ve vinařské oblasti Morava převládá opět vyšší produkce bílých vín, protože plocha osázená bílými moštovými odrůdami představuje 66 % z celkové plochy vinic v podoblasti, zatímco modré odrůdy se pěstují na zbylých 34 %.

Vinařská oblast Morava se nachází z převážné většiny v Jihomoravském kraji, v okresech Znojmo, Břeclav, Hodonín a Uherské Hradiště, a částečně zasahuje i do Zlínského kraje. Je ohraničená státní hranicí s Rakouskem a Slovenskou republikou. Vinařskou oblast Morava tvoří 312 vinařských obcí a 1126 viničních tratí. Mezi největší vinařské obce patří Velké Bílovice (710,91 ha), Valtice (560,13 ha) a Čejkovice (510,33 ha).

Stošíkovice na Louce, viniční trať U tří dubů

Znojemská vinařská podoblast

Znojemská vinařská podoblast se nachází v Jihomoravském kraji, z převážné části v okrese Znojmo a částečně v okrese Brno-venkov. Jen jedna vinařská obec – Kojetice na Moravě – se nachází v kraji Vysočina, v okrese Třebíč. Zde je možné najít Vinařství Sádek s naučnou vinařskou stezkou.

V jižní části je oblast ohraničená státní hranicí s Rakouskem. Severní hranici podoblasti tvoří vinařské obce Moravský Krumlov, Ivančice, Dolní Kounice, Ořechov a Rajhrad. Ve své východní části sousedí s podoblastmi velkopavlovickou a mikulovskou. Znojemskou podoblast tvoří 90 vinařských obcí a 215 viničních tratí.

Oblast Znojemska leží v dešťovém stínu Českomoravské vrchoviny tvořené prahorními útvary, jejichž výběžky daly na mnohých místech vzniknout kamenitým půdám vynikajícím pro pěstování bílých odrůd. Její nejvýchodnější výspou je Bobravská pahorkatina, okolo které jsou roztroušeny nejseverněji položené vinohrady této podoblasti.

Plocha osázená bílými odrůdami zde představuje 70 %, modrými 30 % z celkové plochy vinic v podoblasti. Významné je pěstování modrých odrůd v mikroregionu Dolních Kounic.

Nejrozšířenější bílé moštové odrůdy v podoblasti jsou Veltlínské zelené, Müller Thurgau, Ryzlink rýnský a Sauvignon. Mezi modrými odrůdami révy vinné převládají Svatovavřinecké, Frankovka, Zweigeltrebe a Rulandské modré. Tyto odrůdy, doplněné o Rulandské šedé a Tramín červený, je možné považovat za nejtypičtější pro tuto podoblast, z nichž se zde vyrábějí vynikající vína.

Příznivé podmínky terroir pro zrání bílých odrůd umožňují produkovat jemně až výrazně aromatická bílá vína. V bílých vínech dominují ve vůni a chuti ovocné (zelené jablko, hruška, kdoule, meruňky, broskve, černý rybíz, citrusové plody) a květinové tóny. U vyšších jakostních tříd jsou ve vůni a chuti patrné medové tóny a vyzrálé citrusové plody. Díky přírodním podmínkám podoblasti je kyselina jemná a harmonická, chuť vína svěží, ušlechtilá.

Červená vína se vyrábějí průřezově na celé ploše podoblasti, ale nejvýznamnější výsadby modrých odrůd jsou v okolí Dolních Kounic. V červených vínech převažují tóny červeného ovoce (třešeň, višeň), lesního ovoce (maliny, ostružiny) a červeného rybízu. Červená vína mají atraktivní rubínové odstíny. Jejich chuť je harmonická, s jemně a dobře strukturovanými tříslovinami.

Růžová vína jsou charakteristická světlejšími odstíny lososové, korálově růžové, meruňkové a starorůžové barvy. Ve vůni a chuti dominují výrazné tóny červeného a lesního ovoce, zejména lesních jahod. Kyselina je jemná, pikantní, chuť vína osvěžující.

Většina vinic v této podoblasti je ošetřovaná v podmínkách integrované a ekologické produkce. Už od devadesátých let 20. století, kdy se tyto systémy pěstování révy vinné rozšířily do České republiky, byly uplatňované právě ve vinicích na Znojemsku. Ekologické ošetřování zdejších vinic podporuje také biodiverzitu tamních terroir. V některých místech je proto možné se setkat také se vzácnou a zákonem chráněnou ještěrkou zelenou (Lacerta viridis).

V této podoblasti se rozprostírá velké množství vynikajících viničních tratí, které představují význačná terroir pěstování révy vinné a umožňují produkci hroznů pro výrobu vynikajících vín s jedinečným odrazem přírodních podmínek. Za všechny je možné jmenovat Šobes ve vinařské obci Podmolí, Weinperky v Miroslavi a viniční trať U Tří dubů ve Stošíkovicích na Louce, kde najdeme jednu z nejlépe ošetřovaných vinic v České republice. Jak již bylo zmíněno, jedinečná terroir pro pěstování modrých odrůd révy vinné jsou také viniční tratě v Dolních Kounicích a okolí.

Lacerta viridis

Šobes s degustačním stánkem

Popice – Sonberk

Mikulovská vinařská podoblast

Největší část Mikulovské vinařské podoblasti spadá do okresu Břeclav a pouze několik vinařských obcí patří pod okres Brno-venkov. V jižní části, od Nového Přerova až do Valtic, je ohraničená státní hranicí s Rakouskem. Na západě sousedí s podoblastí znojemskou a na východě s podoblastmi velkopavlovickou a z malé části se slováckou. Mikulovskou podoblast tvoří 30 vinařských obcí a 182 viničních tratí.

Dominantou této podoblasti je vápencové bradlo Pavlovských vrchů. Geologické podloží má nadbytek vápníku a nedostatek draslíku, hořčíku a fosforu. Půdy na vápenatém podloží jsou vhodné pro pěstování Chardonnay, Ryzlinku vlašského, Rulandského bílého a aromatických odrůd Pálava a Tramín červený. Na západním okraji mikulovské podoblasti jsou potom terciární písky s příměsí jílu, a proto jsou tyto půdy vhodné pro pěstování Veltlínského zeleného a Sauvignonu.

Plocha mikulovské vinařské podoblasti osázená bílými moštovými odrůdami představuje 73 % z celkové plochy vinic, modré odrůdy rostou na 27 %. Nejvíce pěstované bílé odrůdy révy vinné jsou Ryzlink vlašský, Veltlínské zelené, Ryzlink rýnský, Sauvignon a Müller Thurgau, modré pak Svatovavřinecké, Frankovka, Zweigeltrebe a Rulandské modré.

Bílá vína jsou jemně až výrazně aromatická. Výraznější aroma se projevuje i u neutrálních odrůd, jako je např. Ryzlink vlašský. Ve vůni a chuti dominují tóny domácího (jablko, hruška, meruňka, broskev) a tropického ovoce (citrusové plody, ananas, banán). Kyselina je výrazná, avšak chuťově velmi jemná. Chuť vína je plná, harmonická.

Červená vína vynikají především svojí výraznou ovocností. Převládají tóny červeného ovoce (třešeň, višeň), vyzrálého modrého ovoce a lesních plodů (maliny, ostružiny, borůvky). Barevnost vín se pohybuje od světle rubínových odstínů u Frankovky a Rulandského modrého až po tmavé barvy u Merlotu, André nebo Cabernetu Moravia. Tříslovina ve zdejších červených vínech je jemná, harmonická, chuť je plná. Vína zde velmi často zrají v dřevěných sudech.

Pro růžová vína z mikulovské podoblasti jsou typickými barvami starorůžová, červený grapefruit, tělová, meruňková nebo lososová. Díky vápenatému podloží vinic vynikají i růžová vína svěžestí, jemnou kyselinou a harmonickou chutí.

V celé vinařské podoblasti je mnoho vynikajících viničních tratí, především v oblasti Mikulova, Pálavy a Dunajovických vrchů. Zde je možné konstatovat, že co viniční trať, to znamenitá kvalita bílých i červených vín. V západní části podoblasti vynikají viniční tratě Sonberk, Sluneční vrch, Svidrunk a Panenský kopec.

Mikulov

Velkopavlovická vinařská podoblast

Velkopavlovická podoblast se nachází v Jihomoravském kraji. Na západní straně sousedí s podoblastmi mikulovskou a znojemskou, na východní části s podoblastí slováckou. Na severu sahá velkopavlovická podoblast až do krajského města Brna. Na východ od Brna ve směru na Vyškov zahrnuje vinařské obce Viničné Šumice, Tvarožná a Sivice. Dále zasahuje při severní straně Ždánického lesa ke Slavkovu u Brna a Bučovicím. Další část podoblasti se nachází na jižním okraji Ždánického lesa v oblasti Velkých Hostěrádek. Na jih od Brna souvisle pokračuje až do Moravského Žižkova, kde hraničí se Slováckou podoblastí.

Velkopavlovickou podoblast tvoří 75 vinařských obcí a 321 viničních tratí. Tato podoblast vytváří velmi příznivé podmínky pro pěstování modrých odrůd révy vinné a výrobu červených vín typických pro tento region. Na mnoha místech se zde pěstují i kvalitní hrozny pro výrobu bílých vín. Podoblast je proto průnikem kvalitní produkce bílých i červených vín.

Velkopavlovická podoblast je tvořená pahorkatinou na vápenatém flyši a spraších. Zabírá krajinu Hustopečsko-kyjovské pahorkatiny, výběžků Ždánického lesa a Chřibů. Ve střední části území se vyskytují půdy na vápenatých jílech, slínech, pískovcích a slepencích. V půdách je vyšší obsah hořčíku. Tyto viniční půdy jsou vhodné pro pěstování modrých odrůd révy vinné a zasahují přes Hustopeče, Velké Pavlovice, Bořetice, Kobylí, Vrbici a Čejkovice do Velkých Bílovic.

V severní části, směrem k Brnu, se réva vinná pěstuje na sušších písčitých půdách. Pěstují se zde především bílé odrůdy. Hlinité půdy táhnoucí se po celé délce podoblasti jsou vhodné pro pěstování Ryzlinku vlašského, Rulandského bílého nebo Tramínu.

Pouze mírně zde převládá produkce bílých vín, plocha osázena bílými odrůdami představuje 58 % z celkové plochy vinic v podoblasti. Modré odrůdy se pěstují na 42 % plochy území. Nejvíce pěstované bílé moštové odrůdy révy vinné jsou Veltlínské zelené, Müller Thurgau, Ryzlink vlašský a Rulandské šedé, z modrých jmenujme Svatovavřinecké, Frankovku, Modrý Portugal, Zweigeltrebe a Rulandské modré.

V chuti a vůni bílých vín jsou opět výrazně dominantní tóny domácího ovoce (zelené jablko, hruška, kdoule, meruňka, broskev), s citrusovými a květinovými podtóny. Kyseliny v bílých vínech jsou jemné až průměrně výrazné, chuť je plná, harmonická. Bílá vína vyrobená z odrůd Tramín nebo Pálava jsou výrazně aromatické s ovocnými, květinovými a kořenitými tóny.

Ve velkopavlovické podoblasti se produkují kvalitní a typická, plná, harmonická a extraktivní červená vína zrající v sudech. Vína mají rubínovou až tmavou barvu a jsou bohatá na jemné třísloviny, dobře harmonizované s ostatními chuťovými vlastnostmi. Ve vůni a chuti jsou patrné tóny vyzrálého červeného, modrého i lesního ovoce. Pro tuto podoblast jsou ale také typická růžová vína s barvou starorůžovou, lososovou, meruňkovou a barvou koroptvího oka. V chuti a vůni vín jsou výrazné tóny lesního a červeného ovoce, zejména lesních jahod. Kyselina je svěží, chuť plná, harmonická.

Archlebov – viniční trať Hrbiny

Slovácká vinařská podoblast

Slovácká podoblast se nachází v Jihomoravském a Zlínském kraji. Vinařské obce slovácké podoblasti zasahují také do několika okresů. Největší část podoblasti spadá do okresů Hodonín a Uherské Hradiště, menší část potom zasahuje do okresů Břeclav a Zlín. Na jihu a jihovýchodě, od Břeclavi až po Hrubou Vrbku, tvoří hranici podoblasti státní hranice se Slovenskou republikou, ve vinařských obcích Poštorná a Břeclav potom státní hranice s Rakouskem. Na jihozápadě sousedí podoblast s mikulovskou a na západě téměř po celé délce s velkopavlovickou podoblastí. Na severu je ohraničená pásem Ždánického lesa a Chřibů, které pozitivně působí na terroir podoblasti. Nejseverněji položené obce ve směru ke Zlínu jsou Napajedla, Spytihněv, Traplice, Hradčovice a Vlčnov. Slováckou podoblast tvoří 117 vinařských obcí a 408 viničních tratí.

Slovácká podoblast nabízí příznivější podmínky pro produkci kvalitních bílých vín. V podoblasti se nachází velké množství terroir s velmi příznivými mezoklimatickými podmínkami pro bílá vína nejvyšší kvality. Celou podoblastí protéká řeka Morava. Jižní část patří do dyjsko-moravského regionu s teplým a suchým podnebím, kde se na mírných svazích nacházejí především písčité půdy vhodné pro pěstování modrých moštových odrůd. Na jihovýchodě se nacházejí vinice, které sahají od nivy řeky Moravy až do podhůří Bílých Karpat. Vinice leží na těžších, vododržných a hlubokých půdách vzniklých na autochtonních jílech.

Plocha osázena bílými moštovými odrůdami představuje 66 % z celkové plochy vinic slovácké podoblasti. Modré odrůdy révy vinné se pěstují na 34 % území. Nejvíce zde pěstované jsou bílé odrůdy Müller Thurgau, Ryzlink rýnský, Veltlínské zelené a Rulandské bílé, mezi modrými převládá Frankovka, Svatovavřinecké, Zweigeltrebe a Modrý Portugal.

Optimální průběh klimatických podmínek v době zrání hroznů, tzn. střídání teplých dnů a chladných nocí, vytváří příznivé podmínky pro produkci aromatických a chuťově svěžích bílých vín. V chuti a vůni těchto vín dominují nejčastěji tóny domácího ovoce (zelené jablko, hruška, meruňky, broskve), květinové tóny a tóny citrusových plodů. Kyselina v bílých vínech je výraznější, pitelná, chuť plná, harmonická. Vína jsou vhodná pro dlouhodobější zrání v sudech nebo láhvích.

Červená vína se vyrábějí průřezově v celé oblasti, avšak nejvýznamnější výsadby jsou v regionu Podluží, podél toku Moravy a řeky Kyjovky. Mají příjemné aroma lesních plodů (maliny, ostružiny, borůvky), červeného a modrého ovoce, barvu světle rubínovou až tmavočervenou. Třísloviny v chuti jsou harmonické, chuť je plná. Typická pro podoblast jsou také svěží růžová vína v barvách od korálově růžové, lososové, meruňkové až barvy cibulové slupky. Ve vůni a chuti jsou dominantní tóny lesních plodů a červeného ovoce. Kyselina je harmonická.

Díky velké geologické, půdní a topografické rozmanitosti je zde možné najít množství vynikajících viničních tratí. Zajímavá je například vinice Hrbiny v Archlebově. Je charakteristická velmi teplými a záhřevnými podmínkami a již na začátku 20. století zde byl zaznamenán výskyt teplomilných cikád, které se vyskytovaly pouze na nejteplejších lokalitách. V Hrbinách žijí cikády do dneška. Ve viniční trati Plachty v Blatnici pod Svatým Antonínkem zase pěstoval révu vinnou už Jan Amos Komenský a až do dneška má tato trať vynikající terroir pro pěstování modrých odrůd a produkci skvělých červených vín.

Vinice v Polešovicích po jarním řezu – Vinařství Soják
© Vít Soják

Odrůdy révy vinné, jejich vůně a chutě

Pěstování révy vinné a výroba vína jsou v České republice prozatím založeny především na odrůdě révy vinné a odrůdových vínech. Podobný systém se využívá i v okolních vinařských zemích, tzn. na Slovensku, v Maďarsku, Rakousku, Slovinsku i Německu. Vinohradníci v České republice pěstují ve svých vinicích velký počet odrůd a vinaři mají svoje vína založená především na jejich rozmanitosti. Konzumenti se proto nejčastěji orientují podle odrůdy a jakostního stupně. Germánský systém klasifikace vín, který se v České republice využívá, je plně v souladu právě s orientací na odrůdu (více viz str. 38 – Aplikace terroir ve vinařství v České republice).

V současné době je v České republice ve Státní odrůdové knize zapsaných 56 moštových odrůd révy vinné. Tyto odrůdy prošly před registrací náročným zkoušením pěstitelských a enologických vlastností a prokázaly svou vhodnost pro pěstování v našich vinařských oblastech. Tento rozsáhlý sortiment zahrnuje světové odrůdy, novošlechtění, tzn. nové odrůdy z různých vinařských zemí, a také velký počet novošlechtění původem z České republiky.

Každá z odrůd révy vinné si s sebou v hroznech přináší z vinice určité primární a sekundární sloučeniny – metabolity. Primární metabolity jsou především cukry a kyseliny, mezi významné sekundární metabolity patří aromatické a fenolové látky, jež se významným způsobem podílejí na tvorbě vůně a chuti vína. Tyto látky jsou odrůdově typické, i když moderní enologické postupy mohou jejich senzorický projev ovlivnit. I přesto se tyto látky podílejí na odrůdové typičnosti vína.

Z vinohradnického pohledu se v sortimentu rozlišují odrůdy bílé, modré a barvířky.

Bílé odrůdy mají bobule zbarvené do žlutých, zelených, zelenožlutých, žlutozelených, nazlátlých, ale také růžových, oranžových, červených, špinavě červených odstínů. V sortimentu najdeme několik odrůd, které mají ve svém názvu přívlastek „červené“, jako např. Tramín červený a Veltlínské červené rané. Tyto odrůdy mají sice hrozen zbarvený do červených odstínů, ale vyrábí se z nich bílé víno.

Z modrých odrůd se nejčastěji vyrábí červené a růžové víno. Bobule mají modré, modrofialové až černé zbarvení. Slupka obsahuje červená antokyanová barviva, k jejichž uvolňování dochází při výrobě červeného vína. V závislosti na délce macerace se z nich mohou vyrábět vína růžová nebo červená. Z modrých hroznů lze vyrábět také bílá vína. Tato vína se označují termíny Claret, Clairet nebo Klaret. Toto označení znamená, že se jedná o bílé víno vyrobené z modrých hroznů bez nakvášení. Pro výrobu tohoto typu vína jsou vhodné modré odrůdy, které mají nižší obsah červených barviv ve slupkách bobulí. Mezi takové patří například Rulandské modré. Hrozny se hned po sklizni lisují a získaný mošt se zpracovává technologií výroby bílého vína.

V sortimentu odrůd révy vinné se nacházejí také tzv. barvířky, které obsahují antokyanová barviva nejenom ve slupce, ale také v dužnině bobule. Přímým lisováním hroznů proto získáváme intenzivně červeně zbarvenou šťávu. Tyto odrůdy se mohou využívat pro výrobu odrůdových vín nebo používat k přibarvování červených vín v povoleném objemu do 15 %.

V sortimentu se můžeme setkat také s velkým počtem nových odrůd, tzv. novošlechtění, jež byly vytvořené výběrem ze záměrně křížených odrůd. Cílem šlechtění nových odrůd je získat zajímavější vlastnosti než mají stávající odrůdy. Nové odrůdy proto mohou disponovat vyšší odolností k houbovým patogenům, lepší adaptabilitou na pěstitelské podmínky, ranějším termínem zrání, vyšším obsahem antokyanových barviv, zajímavou strukturou aromatických látek a dalšími vlastnostmi. Za nejrozšířenější novošlechtění na světě je možné považovat odrůdu Müller Thurgau, která vznikla v německém Geisenheimu v roce 1882. Jméno dostala podle autora odrůdy Prof. Dr. Dr. h.c. Hermanna Müllera, který pocházel ze švýcarského kantonu Thurgau.

Odrůdy révy vinné ze světového sortimentu

Odrůdy pro výrobu bílých vín

Odrůda a povolená synonyma v České republice

Vůně a chuťové znaky vína

Auxerrois

hruška, kdoule, broskve, citrusy, luční květy

Chardonnay

jablko, kdoule, citrusy, ananas, banán, luční květiny, med

Muškát Ottonel (Muscat Ottonel)

muškát, citrusy, grapefruit, vinohradnická broskev, luční květiny

Neuburské (Neuburger)

luční květiny, vinohradnická broskev, citrusy, luční květiny

Rulandské bílé (Pinot blanc)

citrusy, jablko, hruška, kdoule, luční květiny

Rulandské šedé (Pinot gris)

citrusy, grapefruit, broskev, luční květiny, med

Ryzlink rýnský

(Rheinriesling, Riesling)

jablko, kdoule, broskev, meruňka, citrusy, lipový květ, luční květiny

Ryzlink vlašský

(Welschriesling)

vinohradnická broskev, jablko, luční květiny, kdoule

Sauvignon (Sauvignon blanc)

grapefruit, broskev, rybíz, zelená paprika

Sylvánské zelené (Sylvánské, Grüner Silvaner)

jablko, hruška, vinohradnická broskev, luční květiny, chřest

Tramín červený (Tramín, Gewürztraminer)

tropické plody – lychee, grapefruit, banán, ananas, meruňka, broskev, jasmín, růže, luční květiny

Veltlínské červené rané (Malvasier, Malvasia)

vinohradnická broskev, jablko, citrusy, luční květiny

Veltlínské zelené (Grüner Veltliner)

jablko, hruška, citrusy, vinohradnická broskev, chřest, zelený hrášek, mandle

Odrůdy pro výrobu červených a růžových vín

Odrůda a povolená synonyma v České republice

Vůně a chuťové znaky vína

Cabernet Sauvignon

višeň, lesní ostružiny, černý rybíz, zelená paprika, čokoláda

Jakubské

třešeň, višeň, lesní jahody, červený rybíz

Merlot

višeň, lesní ostružiny, lesní jahody, černý rybíz, čokoláda

Modrý Portugal

(Blauer Portugieser, Portugieser Blau)

třešeň, višeň, červený rybíz, lesní ostružiny

Rulandské modré (Pinot noir)

višně, sušené švestky, lesní ostružiny, červený rybíz, čokoláda, luční květiny

Svatovavřinecké (Saint Laurent)

sušené švestky, višně, lesní ostružiny, lesní jahody

Nové zahraniční odrůdy révy vinné

Odrůdy pro výrobu bílých vín

Odrůda

Země původu

Vůně a chuťové znaky vína

Děvín

Slovensko

muškát, citrusy, meruňky, broskve, růže, jasmín, med

Hibernal

Německo

grapefruit, jablko, meruňka, broskev, luční květiny

Irsai Oliver

Maďarsko

muškát, citrusy, luční květiny

Kerner

Německo

jablko, meruňky, broskve, citrusy, grapefruit, luční květiny

Müller Thurgau (Rivaner)

Německo

muškát, citrusy, vinohradnická broskev, luční květiny

Odrůdy pro výrobu červených a růžových vín

Odrůda

Země původu

Vůně a chuťové znaky vína

Acolon

Německo

višeň, třešeň, lesní ostružiny, čokoláda

Alibernet

Ukrajina

třešeň, višeň, černý rybíz, zelená paprika

Blauburger

Rakousko

višeň, třešeň, lesní ostružiny, čokoláda

Cabernet Dorsa

Německo

višeň, lesní ostružiny, lesní maliny, zelená paprika, černý rybíz

Domina

Německo

višeň, sušené švestky, lesní ostružiny, červený rybíz

Dornfelder

Německo

višeň, třešeň, lesní maliny, lesní ostružiny

Zweigeltrebe

Rakousko

višeň, třešeň, lesní ostružiny, lesní jahody, čokoláda

Nové odrůdy révy vinné původem z České republiky

Odrůdy pro výrobu bílých vín

Aurelius má rád kvalitní vinohradnická terroir s dostatkem slunce. Vhodné jsou půdy chudší a sušší, kamenité, štěrkovité nebo písčité. Vhodné jsou také vápenaté půdy, které pozitivně ovlivňují aromatické látky. Aurelius poskytuje vína ryzlinkového typu, nejčastěji v kvalitativních kategoriích pozdního sběru, výběru z hroznů nebo výběru z bobulí. Vína jsou výrazněji aromatická, s větším zastoupením květinových tónů a podtónem zralého domácího ovoce, zejména jablka, hrušky, meruněk a broskví. V chuti je jemná kyselina s harmonickým podílem zbytkového cukru.

Erilon je odrůda odolná k houbovým chorobám a velmi vhodná pro ekologické vinohradnictví. Její rozšíření je prozatím velmi malé. Erilon má velký, atraktivní hrozen. Nejvhodnější kategorií je víno v pozdním sběru. Víno je aromatické s kombinací ovocných tónů, které jsou jemně podbarvené „zelenými“ tóny, podobně jako u odrůdy Sauvignon blanc. Chuť vína je plná, harmonická, se svěží kyselinkou.

Florianka je vhodná pro pěstování ve všech našich vinařských podoblastech a především pro výrobu odrůdových, přívlastkových vín ve vyšších jakostních stupních. Víno má žlutozelenou až nazlátlou barvu, příjemnou, jemnou vůni ovocného typu, doplněnou jemnou kyselinkou. Chuť vína je svěží, jemně aromatická. Florianka má potenciál jisté regionální speciality a je možné z ní vyrábět zajímavá vína s charakterem terroir.

Rozšíření odrůdy Lena je prozatím velmi malé, přestože není náročná na terroir. Je velmi vhodná pro výrobu mladých vín nebo burčáku. Chuť a vůně vína je muškátově-kořenitá, s jemnými tóny lučních květin. Víno je plné, osvěžující, kyselina příjemná a svěží.

Malverina je odrůda odolná k houbovým chorobám a velmi vhodná pro ekologické vinohradnictví a do velmi dobrých terroir. Její rozšíření je prozatím malé. Ve vůni a chuti vína se objevují tóny domácího ovoce – jablka, hrušky, kdoule, doplňované výraznými květinovými podtóny nebo jemnými kořenitými tóny skořice. Kyselina je svěží. Malverina se využívá také pro výrobu hroznových moštů z ekologické produkce.

Muškát moravský patří mezi oblíbené odrůdy révy vinné a pěstuje se ve všech vinařských podoblastech v Čechách i na Moravě. Požadavky na vinohradnické terroir jsou střední. S touto odrůdou se můžeme nejčastěji setkat v kategoriích jakostního vína a pozdního sběru. Vína mají výrazné muškátové tóny podpořené jemnou ovocností a harmonickou kyselinu. Chuť vína je velmi příjemná, osvěžující.

Pálava je velmi oblíbená u konzumentů i pěstitelů. Pěstuje se především ve vinařských podoblastech na Moravě. Odrůda má vyšší požadavky na kvalitu vinohradnického terroir. S víny z této odrůdy je možné se nejčastěji setkat v kategoriích pozdního sběru, výběru z hroznů a výběru z bobulí. Ve vůni a chuti vína zaznamenáváme výrazné ovocné tóny přezrálých hrozinek, meruněk a broskví. Dominantní jsou také jemně květinové a kořenité tóny. Chuť vína je extraktivní, plná, harmonická, často podpořená vyšším obsahem zbytkového cukru.

Rinot je odrůda odolná k houbovým chorobám a velmi vhodná pro ekologické vinohradnictví. Její rozšíření je prozatím malé. Ve víně jsou výrazné ovocné tóny zralého jablka, hruška, kdoulí a broskví. Chuť vína je jemná, harmonická, podpořená svěží kyselinkou.

Savilon je prozatím málo rozšířená odrůda odolná k houbovým chorobám a velmi vhodná pro ekologické vinohradnictví. Požadavky na terroir jsou střední. Víno je aromatické, s kombinací ovocných tónů jemně podbarvených „zelenými“ tóny, podobně jako u odrůdy Sauvignon blanc. Chuť vína je plná, harmonická, se svěží kyselinkou. Odrůda je velmi perspektivní.

Veritas se pěstuje se především ve Znojemské vinařské podoblasti. Poskytuje vína ryzlinkového typu s výraznými ovocnými tóny a jemným podtónem lučních květin. Chuť vína je plná s pikantní kyselinkou.

Vesna je prozatím poměrně málo rozšířená odrůda odolná k houbovým chorobám a velmi vhodná pro ekologické vinohradnictví. Pro pěstování vyžaduje velmi dobrá vinohradnická terroir. Vína jsou plná, extraktivní, s příjemnou kyselinkou. Víno má velmi zajímavé a přitažlivé ovocně-květinové aroma.

Vrboska je vhodná pro výrobu mladých vín a burčáku. Nemá vysoké požadavky na vinohradnické terroir. Víno má výrazné aroma s ovocnými, jemně muškátovými a jemně kořenitými tóny. Chuť je jemná s nízkou kyselinkou.

Odrůdy pro výrobu červených a růžových vín

Agni se prozatím pěstuje jen na malých plochách ve vinařské oblasti Morava. Vzhledem k ranému zrání není odrůda náročná na stanoviště. Vína vyrobená z odrůdy Agni je možné považovat za určitou zvláštnost v sortimentu odrůd. Víno má velmi intenzivní tmavočervenou barvu. Ve vůni a chuti jsou zajímavé muškátové a jemně ovocné tóny. Tříslovina je velmi jemná. Odrůda je vhodná také pro výrobu hroznových moštů.

André se pěstuje především ve vinařské oblasti Morava. Vyžaduje nejkvalitnější terroir určená pro pěstování modrých odrůd. Nejkvalitnější vína poskytuje v kategorii pozdního sběru. Má vysoký kvalitativní potenciál pro dlouhodobé zrání vín v dřevěných sudech. André má intenzivní, tmavočervenou barvu. V chuti a vůni jsou výrazné tóny červeného a lesního ovoce, zejména lesních ostružin. Chuť vína je plná, extraktivní, s výraznou harmonickou tříslovinou.

Ariana se pěstuje pouze na velmi malých plochách. Má střední požadavky na stanoviště, avšak vyšší nároky na půdní podmínky. Víno má tmavě rubínovou barvu a jemnou tříslovinu. V chuti a vůni jsou výraznější aromatické tóny višní a třešní. Ariana je vhodná pro výrobu odrůdových vín nebo cuvée.

Cabernet Moravia se pěstuje ve všech vinařských podoblastech na Moravě. Je to odrůda vhodná do nejlepších vinohradnických terroir s půdami dostatečně záhřevnými, hlinitými až hlinitopísčitými. S Cabernetem Moravia je možné se nejčastěji setkat jako s jakostním vínem nebo pozdním sběrem. Víno má intenzivní, tmavočervenou barvu. V chuti a vůni jsou výrazné tóny zralého ovoce typické pro kabernetové odrůdy. Je vhodné pro zrání v dřevěných sudech nebo sudech barrique.

Cerason je nová odrůda révy vinné vyšlechtěná v České republice odolná k houbovým chorobám a velmi vhodná pro ekologické vinohradnictví. Nejkvalitnější vína s intenzivní tmavočervenou barvou jsou v kategorii pozdního sběru. Chuť je extraktivní, plná, s harmonickou strukturou tříslovin. V chuti a vůni vína jsou výrazné tóny vyzrálých třešní, višní a lesního ovoce. Odrůda má vysoký kvalitativní potenciál pro dlouhodobé zrání vín v dřevěných sudech. V jejich charakteru se pak projevují zajímavé čokoládové tóny.

Rozšíření odrůdy Fratava je prozatím velmi malé. Pro pěstování vyžaduje středně kvalitní terroir. Víno má výraznou, tmavočervenou barvu. Chuť je plná s výrazným ovocným aroma a příjemnou tříslovinou v chuti.

Kofranka je prozatím málo rozšířená odrůda odolná k houbovým chorobám a velmi vhodná pro ekologické vinohradnictví. Je vhodná do velmi dobrých terroir. Víno má velmi intenzivní tmavočervenou barvu. Vůně je výrazná po sušených švestkách, višních a lesním ovoci. Chuť je plná, extraktivní. Kofranka je vhodná pro dlouhodobé zrání v dřevěných sudech nebo sudech barrique.

Laurot je odrůda odolná k houbovým chorobám a velmi vhodná pro ekologické vinohradnictví. Její rozšíření je prozatím malé. Je to vhodná odrůda do velmi dobrých terroir. Víno má přitažlivou rubínovou barvu, v chuti jsou dominantní tóny červeného ovoce, při vyšších stupních zralosti tóny vyzrálých lesních plodů. V chuti lze pozorovat výraznější tříslovinu. Laurot je vhodný pro dlouhodobé zrání v dřevěných sudech nebo sudech barrique. Využívá se pro výrobu červených, ale i růžových vín.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Vše, co byste měli vědět o víně.....
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.