Top 10 zajímavostí

Downtown Historické ulice a působivé význačné budovy

Gettyho centrum Jedna z největších kulturních zajímavostí

Graumanovo čínské kino Po stopách hollywoodských legend

Rodeo Drive Nakupování po boku bohatých a slavných

Venice Beach Tady se vždy něco děje

Huntingtonova knihovna, umělecké sbírky a botanická zahrada Balzám pro duši

Hollywoodský chodník slávy Vykročte s hvězdami

Griffithova observatoř Úžasný výhled na město ve dne i v noci

Santa Monica Pier Kolotoč z 20. let 20. století a moderní zábavní park na molu

Universal Studios Okno nejen do světa filmu

Ideální den v Los Angeles

8.00 Ranní výšlap

Začněte den jako místní obyvatelé svižnou procházkou v parku Runyon Canyon. Za jasného dne uvidíte z vrcholku oceán.

9.30 Snídaně

Po návratu si dejte sprchu a pak vydatnou a zdravou kalifornskou snídani (omeletu z vaječných bílků, čerstvé ovoce a cereální toast) buď v hotelu, nebo ve stále oblíbené kavárně Toast Bakery Cafe na West Third Street.

11.00 Nakupování

Čas na obchodní terapii – z kavárny se vydejte West Third Street mezi ulicemi La Cienega a Fairfax Ave a prohlédněte si stylové butiky a obchody s dárky.

12.00 Farmářský trh a oběd

Pokračujte západně po West Third Street až na historický farmářský trh na rohu s Fairfax Avenue. Nakupte si čerstvé ovoce i zeleninu a navštivte stánky s jídlem a příjemné obchůdky. Před obědem se ještě stihnete zatoulat do luxusnějších obchodů v přilehlé nákupní zóně Grove.

13.30 Museum row

Po pěti minutách jízdy autem na jih se ocitnete v muzejním komplexu Museum Row. Muzeum umění okresu Los Angeles (LACMA) a jeho skvosty vás překvapí svou nádherou, nenechte si ujít ani pavilon s japonským uměním. Na malé občerstvení se pak zastavte v baru Stark přímo v srdci muzea nebo u pojízdných stánků přes ulici.

16.00 Asfaltové jámy

Z LACMA projděte přes přilehlý Hancock Park (nepleťte si se stejnojmennou čtvrtí ležící 1,5 km na východ) k asfaltovým jámám La Brea. Zde stojící Pageovo muzeum vypráví příběh tohoto pozoruhodného místa s bublajícími kotli asfaltu a pozůstatky prehistorických zvířat v životní velikosti, které v nich byly nalezeny.

17.00 Okolo domů v Hancock Park

Z Museum Row se můžete vydat do Hollywoodu. Pojedete-li autem, zvolte vyhlídkovou trasu po La Brea Avenue, kde se můžete obdivovat velkolepým domům čtvrti Hancock Park.

18.00 Podvečerní kino

Po náročném dni si odpočiňte v supermoderním kině ArcLight v Hollywoodu. Vstupenky si můžete rezervovat předem přes internet a vyzvednout si je až těsně před začátkem promítání.

20.30 Večeře

Den můžete zakončit v koženém boxu u klasického koktejlu a steaku v Musso & Frank Grill na nedalekém Hollywood Boulevard. Pokud se vám nabídka ze staré školy nezamlouvá, zamiřte do módnějšího podniku Hungry Cat na prvotřídní mořské plody a stejně vynikající (i když modernější) koktejly.

Úvod

Los Angeles snad více než kterékoli jiné místo na světě předchází jeho pověst. Je to město neuvěřitelného luxusu, které se hemží filmovými hvězdami a pyšní se slunnými plážemi s palmami. V jeho ulicích potkáváte lidi, jež velmi dbají o svůj vzhled. LA je také městem plným dobrodružství a nezřídka i nebezpečí, které představují častá zemětřesení, povodně, zločinnost či skandály globálních rozměrů. A jelikož se svět dívá, je Los Angeles předurčeno k tomu, aby lidi bavilo – ať už na filmovém plátně, nebo ve skutečnosti. Moderní „Divoký západ“ se snoubí s každodenním životem, image je zde skutečností, chudoba se střetává s bohatstvím a sláva přichází přes noc – a to vše s celosvětovou publicitou.

Jak svět vnímá Los Angeles však jen stěží vypovídá o tom, jaké ve skutečnosti je. Nelze jej chápat jen jako nádherné pobřeží, populární televizní programy, okázalá sídla v okolních kopcích a klepy o celebritách. Okres Los Angeles sestává z 88 samostatných měst, vmáčknutých mezi Tichý oceán a okresy Orange a San Bernardino. Řada z nich má vlastní samosprávu, radnici a policejní i hasičský sbor. Los Angeles tak sice nemá geografické srdce, ale zato má ohromnou duši. A že je tato duše povrchní, přelétavá a hravá? Inu, vítejte v hlavním světovém městě zábavy.

Rozmanité životní styly

Los Angeles samo o sobě zosobňuje nesmírně rozmanitý život různých společenských vrstev ve Spojených státech amerických. Životní styl 10 milionů obyvatel celého okresu se oblast od oblasti natolik liší, že návštěvník Los Angeles má pocit, jako by navštívil půltuctu destinací naráz. Můžete si bezstarostně užívat pláží, vybílit svůj bankovní účet při nákupní exkurzi po Beverly Hills, utéci do přírody na výšlap do hor, lépe pochopit zvláštní atmosféru města při návštěvě etnických čtvrtí, prchnout do světa fantazie v nepřeberném množství zábavních parků nebo se rozptýlit výletem za světem zábavy a exotiky do Hollywoodu. Ať se rozhodnete pro cokoli, LA se vám dostane pod kůži, protože na jeho výstřednosti narazíte všude, kam se vydáte.

Griffithova observatoř

Každý kout Los Angeles prostupuje živá energie města. Už při první návštěvě se neubráníte pocitu, že se vám přihodí něco mimořádného. Možná zahlédnete svou oblíbenou celebritu pospíchající do kina, nachomýtnete se k natáčení scény budoucího kasovního trháku, na dálnicích se pokusíte držet tempo s řidiči uhánějícími na plný plyn nebo se necháte okouzlit blikotavou siluetou večerního města při pohledu z Griffithovy observatoře. Ve městě, v němž je běžné žít nadoraz – a Hollywood není jen místo, ale také stav bytí – nelze nepocítit, že jste součástí čehosi vzrušujícího a nevyzpytatelného.

Velké etnické skupiny

Značnou část bouřlivé energie města lze přičíst původu jeho obyvatel. Jen málo míst na zemi se může pochlubit tak různorodou populací. Úrodná pánev lemovaná z jedné strany mořem a z druhé horami, obdařená celoročním slunečním svitem přitahuje všemožné typy lidí, neboť zde mohou ideálně skloubit městský i plážový životní styl. Početná zahraniční komunita pak dominuje zábavnímu průmyslu. Ve městě naleznete velké skupiny Američanů čínského, afrického, korejského, blízkovýchodního či japonského původu. Největší etnickou skupinou jsou však Hispánci, tvořící až 47 % celkové populace města.

Běžci na každoroční akci Firecracker v Chinatown

I přes tak velkou koncentraci lidí na omezeném prostoru si místní obyvatelé neustále vytvářejí svou vlastní jedinečnou identitu, a to v rámci vyloženě amerického přístupu k životu, kdy „nic není nemožné“. Výsledek této životní filozofie je často zábavný, mnohdy šokující a lze ho spatřit ve všem – od stylu odívání či výběru auta po způsob trávení volného času a utrácení peněz. Bez ohledu na to, co návštěvníci od Los Angeles očekávají, nevyhnutelně objeví místa a prožijí věci, které je překvapí, pobaví, šokují i nadchnou.

Město dálnic

Los Angeles je městem, kterému vládnou automobily. S téměř dvěma vozy na domácnost se LA řadí na první místo v počtu aut na obyvatele na světě. Abyste okusili skutečný život v LA, musíte se přidat k zástupům putujícím po ulicích a dálnicích. Jízda autem zde představuje zážitek sám o sobě. Kolem vás proudí spousty drahých aut, protože v Los Angeles jednoduše platí, že „jste to, co řídíte“.

Během vašeho pobytu bude klíčové najít cestu z jednoho místa na druhé, protože zajímavosti jsou rozesety po celé oblasti od Malibu po Disneyland. Nesnažte se zastavit u každé atrakce, vyberte si předem jen ty, které jsou pro vás nejdůležitější, protože přejíždění z jednoho konce města na druhý vám opravdu zabere mnoho času. Los Angeles má jednu z nejrozsáhlejších sítí vysokorychlostních silnic na světě, využívanou více než 12 miliony vozů denně. V blízkosti města se nachází deset nejfrekventovanějších dálnic v USA; po nejrušnější z nich – Highway 101 – projede přes půl milionu vozidel denně. Přísná regulace emisí z automobilů i průmyslové výroby značně omezila výskyt nechvalně proslulého smogu, kvalita ovzduší však stále bývá špatná. V rámci boje proti ucpaným silnicím a znečištění vzduchu LA rozšiřuje velmi potřebnou síť příměstských vlaků.

Dálnice

Žádné zlepšení dopravního systému vám však nespraví náladu, pokud uvíznete v dopravní zácpě. Dobrou zprávou však je, že dálniční výjezdy a turistické zajímavosti jsou dobře značeny a často se vám cestou stane, že vás zaujme nečekaná upoutávka na nějakou atrakci – v tom případě se bez obav vydejte po směru ukazatelů, které vás snadno navedou z hlavního tahu zpět do vzrušující atmosféry města.

Stručná historie

Dlouho před příchodem španělských kolonistů byla tato část západního pobřeží poklidným domovem více než 30 000 indiánů. Prvním Evropanem, který na toto území vkročil, se v roce 1542 stal Juan Rodriguez Cabrillo, portugalský mořeplavec ve službách španělského krále Karla V. Po další dvě století však území zůstávalo jen pouhou zásobovací stanicí pro španělské galeony na jejich transpacifické plavbě z Filipín do Mexika. Teprve ve chvíli, kdy se o Kalifornii začaly zajímat další země, rozhodlo se Španělsko posílit svůj nárok na tuto oblast a kolonizovalo ji.

Osadníci zakladatelé

V roce 1769 španělští osadníci vedení dvěma muži, františkánským knězem Juníperem Serrou a kapitánem Gasparem de Portolá, dorazili do San Diega a vybudovali zde první z misií, které vyrostly podél pobřeží, aby pomohly konsolidovat území, rozšiřovat hranice a obracet původní obyvatele na křesťanství. Indiáni však přítomnost Evropanů snášeli špatně a nemocem, které s sebou přinesli osadníci, jich podlehlo tolik, že se z toho jejich populace v Kalifornii již nikdy nevzpamatovala.

V roce 1771 byla jako čtvrtá v řadě založena misie San Gabriel Arcángel, představující první významnou španělskou stopu v oblasti současného LA. Mimochodem, starobylé budovy areálu misie dosud stojí, a to 14,5 km východně od města. Krátce poté španělský velitel Kalifornie Felipe de Neve usoudil, že v oblasti je třeba vybudovat osadu, a nechal vypracovat plán na výstavbu puebla čili města. Nábor osadníků trval několik měsíců, nicméně v roce 1781 dorazila do misie skupina 12 mužů, 11 žen a 21 dětí z Mexika, kteří 4. září slavnostně založili nové město – El Pueblo de Nuestra Señora la Reina de Los Angeles de Porciúncula (Naší paní královny andělů z Porciúncula). Původní pueblo je dnes známé jako Olvera Street a nachází se v centru města.

Město se rozrůstalo pomalu. V roce 1800 dosáhl počet obyvatel 315. V té době pueblo sestávalo z 30 domů, radnice a strážnice, kostela, návsi a kolem se páslo 12 500 krav.

Kalifornské ranče

Nástupce velitele De Neve vydal zákony, které mu umožnily přidělit osadníkům rozsáhlá území, kde se mohl volně pást jejich dobytek. Desítky tisíc akrů půdy rozdělil povětšinou mezi své přátele a spolubojovníky. Zanedlouho tucet patronů vlastnilo téměř veškerou půdu v pobřežní oblasti, s výjimkou pozemků patřících misii a farmám obklopujícím pueblo.

Raná misie, nástěnná malba v centru města

Jelikož veškerý obchod v rámci svých teritorií kontrolovaly koloniální mocnosti, zboží z produkce kalifornských ranchos (farem) proudilo přes misie zpočátku do Mexika a Španělska. Zprávy o levném zboží z kalifornských osad však brzy dorazily na východní pobřeží. Koloniální obchodní zákony prosazovalo v oblasti jen pár španělských lodí a domobrana, takže lodě Yankeeů začaly na tomto lukrativním trhu brzy vydělávat, čímž skončila izolace Kalifornie.

Mexická vláda a americká anexe

Poté co Mexiko v roce 1822 vyhlásilo nezávislost na Španělsku a v roce 1825 si uzurpovalo Kalifornii pro sebe, byli španělští kněží z oblasti vyhnáni a misie přišly o svou moc. Jmenovaní zástupci rozdělili 3 miliony hektarů misijní půdy a další zdroje povětšinou mezi mocné rodiny a rančery. Indiáni zcela přišli o svá území a buď odešli do hor, nebo zůstali, aby pracovali pro mexické rančery.

V této době se pueblo Los Angeles s 1250 obyvateli stalo největší osadou v oblasti. Řada Američanů se v Kalifornii usadila, vstoupila do katolické církve a přiženila se do místních bohatých rodin. Během několika let se z nich stali velcí vlastníci půdy, kteří drželi monopol na obchodování v kraji.

Červené tramvaje

První tramvaj vyjela do ulic LA v roce 1873. Byla tažena koňmi, protože parní lokomotivy byly považovány za nebezpečné a příliš špinavé. Tramvajová doprava byla zrušena o 90 let později, v roce 1963. Obyvatelé však volají po jejím obnovení. Brzy si budou moci návštěvníci vychutnat okružní jízdu po hlavních památkách čtvrti Downtown.

Když v roce 1846 vypukla válka mezi Mexikem a Spojenými státy, agitátoři ve Washingtonu volali po anexi Kalifornie. Mexičtí osadníci udatně bojovali proti několikanásobné přesile, nakonec však prohráli a v lednu 1847 se generál Andrés Pico vzdal. Los Angeles se tak dostalo pod nadvládu Američanů.

Po zlaté horečce

Oblast se vyvíjela pomalejším tempem, dokud nebylo roku 1848 v severní Kalifornii nalezeno zlato. Mnoho mužů z Los Angeles se rozloučilo s rodinami a vyrazilo drahý kov dolovat; těm, kteří zůstali, se tak nabídl lukrativní obchod – zásobovali zlatokopy zbožím a potravinami. Nejžádanějším farmářským produktem se stalo maso, a tak rančeři hnali stáda skotu na sever, kde jej prodávali za desetinásobek běžné ceny.

Zlatokopové během zlaté horečky okolo roku 1850

4. dubna 1850 bylo město Los Angeles prohlášeno okresním sídlem. Téhož roku začaly vycházet první místní noviny The Star, a to ve španělské i anglické verzi. V následujících dvaceti letech získalo Los Angeles pověst „hříšného“ města s nejvyšším počtem hráčských doupat, nevěstinců a saloonů na osobu na celém Západě. Vznikala však i nová obchodní odvětví: důležitým vývozním artiklem se stalo víno, byly vysázeny první citrusové sady a vybudovány zavlažovací systémy. Los Angeles začalo ztrácet charakter pohraničního města.

Léta rozmachu

Do roku 1870 vzrostl počet obyvatel Los Angeles na 5614. Stavěly se hotely a další velké budovy, rodily se občanské a kulturní instituce jako knihovna, taneční škola či divadelní spolek. Prosperitě napomohlo i dokončení Jižní pacifické železniční dráhy do Los Angeles v roce 1876, čímž vzniklo transkontinentální spojení a nastal největší boom v prodeji nemovitostí v historii země.

Postupně docházelo k dělení velkých rančů, osadníci zakládali sady a zahrady a zaváděli moderní zemědělské metody. Poté co se začaly používat chladírenské železniční vagony, se jednou z hlavních zemědělských plodin staly pomeranče.

Když byla koncem roku 1885 dostavěna železnice vedoucí do Los Angeles ze Santa Fe, vypukl tvrdý cenový boj s konkurenční Jižní pacifickou a cestování přes celou zemi bylo v podstatě zadarmo. Do roku 1887 přivezly vlaky do města, které původně čítalo 10 000 obyvatel, na 120 000 cestujících, z nichž většina se zde usadila natrvalo.

Skromné začátky

Překotný růst počtu obyvatel v Los Angeles doprovázelo rychlé skupování pozemků a zakládání nových obcí. Jednu takovou vytvořili Horace a Daeida Wilcoxovi rozdělením svého 48hektarového sadu a pojmenovali ji Hollywood.

Boom na trhu s nemovitostmi skončil po třech letech. Po zklidnění situace zahájilo Los Angeles v roce 1890 novou kampaň ve snaze přilákat do slunného státu farmáře ze Středozápadu. Díky mohutné propagaci kalifornské zemědělské produkce se do oblasti hrnuli lidé, kteří věřili mottu, jež město charakterizuje dodnes: „V LA se získává bohatství a sny se stávají skutečností.“

Objev ropy nedaleko centra města v roce 1892 podnítil další vlnu rozvoje a přidal pár jmen na rozrůstající se seznam mimořádně bohatých obyvatel. Z prvního vrtu, který provedli Edward Doheny a Charles Canfield, se svého času těžilo 45 barelů denně. Během pěti let vzrostl počet vrtů na území města na téměř 2500 a ropný průmysl vzkvétal. Na přelomu století dodávala Kalifornie v čele s Los Angeles čtvrtinu světové produkce ropy.

Do LA přichází ropa

Přelom 19. a 20. století se nesl ve znamení další expanze. V 90. letech byla v oblasti San Pedro zahájena stavba největšího uměle vybudovaného přístavu na světě – Port of Los Angeles byl slavnostně otevřen v roce 1910.

20. století

Během prvních sto dvaceti let své existence se Los Angeles stalo dynamickým městem s více než 100 000 obyvateli. S novým propagačním sloganem „Pomeranče pro zdraví – bohatství pro Kalifornii“ se jeho populace v prvním desetiletí 20. století dokonce ztrojnásobila.

Mulholland drive

V roce 1924 LA ocenilo Williama Mulhollanda, jenž městu zajistil spolehlivé zásobování vodou – byla po něm pojmenována vyhlídková silnice, dnešní Mulholland Drive. V roce 1928 však přišla pohroma: 65 km severně od Los Angeles se – jen pár hodin po Mulhollandově inspekci – zřítila přehradní hráz a zabila 450 lidí. Mulholland s ostudou odstoupil.

Dalšímu rozmachu stál v cestě závažný problém: nedostatek vody. S velmi rychle se rozrůstající populací bylo brzy zřejmé, že jediný vodní zdroj v oblasti, řeka Los Angeles, nebude na pokrytí potřeb města stačit. William Mulholland, hlavní technik městských vodáren, vypracoval plán na získání vody z řeky Owens, napájené tajícím sněhem z pohoří High Sierra. Výsledkem ohromného odhodlání byl 375 km dlouhý akvadukt přivádějící dostatek vody pro 2 miliony obyvatel. V roce 1917 byla navíc u akvaduktu vybudována hydroelektrárna. Město se však každý rok rozrůstalo průměrně o 100 000 obyvatel a v roce 1923 už bylo jasné, že brzy bude potřebovat další zdroj vody. Mulholland začal zkoumat možnost přivedení vody z řeky Colorado v Arizoně, vzdálené dokonce 644 km. Nový akvadukt začal fungovat v roce 1939.

Po 1. světové válce se LA stalo nejrychleji rostoucím městem v USA. Metropole se brzy táhla od jižního přístavu v San Pedro do údolí San Fernando na severu. V roce 1901 byl uveden do provozu systém tramvajové dopravy, který se koncem 30. let stal největším v USA a ročně přepravil až 80 milionů cestujících. Třetinu zemědělské produkce okresu, v tehdejší době nejbohatší zemědělské oblasti v zemi, představovaly citrusy. Stavěly se ropné rafinerie a s příchodem firem Firestone a Goodyear se LA stalo také střediskem výroby pneumatik, což je obzvláště příhodné vzhledem k vášni místních obyvatel pro automobily. Později se začaly budovat také letecké a automobilové montážní závody. Ovšem žádné jiné odvětví ve městě nezakořenilo tak pevně jako filmový průmysl, který již v roce 1919 vytvářel 80 % celosvětové filmové produkce a dodnes zůstává hlavním odvětvím města.

Natočeno v Hollywoodu

Slunná Kalifornie lákala tvůrce od počátků filmu. Zejména ve 20. letech minulého století byl film lukrativním byznysem s hvězdami jako Douglas Fairbanks, Charlie Chaplin či Mary Pickfordová. Vynález zvukového filmu ve 30. letech se ukázal být tvrdou zkouškou umělecké kvality filmařů i herců. Mnohé dosavadní špičky hlasově neobstály, práce s dialogem byla teprve na začátku a filmy té doby celkově působily mírně neohrabaně. Tento úpadek se prohloubil v následujícím desetiletí, kdy byla Amerika nucena omezit export filmů do válkou zmítané Evropy, a s vynálezem televize, která značné procento diváků odlákala od filmových pláten.

Kvalita hollywoodské produkce se rapidně zvýšila v 70. letech s nástupem režisérké generace Stevena Spielberga, George Lucase či Francise Forda Coppoly. V následujícím desetiletí pak spolu s herci typu Arnolda Schwarzeneggera, Toma Cruise a mnoha dalších Hollywood nastoupil na cestu kasovních trháků, po níž kráčí dodnes.

Ve 20. letech bylo LA rychle se rozvíjející metropolí, kam mířily davy přistěhovalců, podvodníků, dobrodruhů a snílků. Ve městě vznikala řada veřejných institucí, např. knihovna, radnice, otevřen byl hotel Biltmore v Downtown. Jihokalifornská univerzita byla založena roku 1880.

Když v roce 1929 udeřila Velká hospodářská krize, rozvoj Jižní Kalifornie se zpomalil. Na západ mířili z centrální části USA farmáři, jejichž majetek byl vyvlastněn, a dlouhá řada dalších nepříliš vítaných imigrantů. O těchto událostech pojednává nádherný román Hrozny hněvu od Johna Steinbecka oceněný Pulitzerovou cenou roku 1940. Již v roce 1935 však zavládl optimismus, neboť se město hospodářsky vzpamatovalo a postupně se dostalo na pátou příčku mezi průmyslovými okresy v USA.

Druhá světová válka znamenala pro LA další ekonomický a průmyslový růst a zvýšení počtu obyvatel. Do města se sjížděli dělníci za prací v leteckých závodech a loděnicích. Do jižní části centrálního LA se kvůli práci nastěhovalo na 200 000 Afroameričanů. Práci zde získávali dokonce i obyvatelé mexického původu, kteří po skončení války s Mexikem nebyli na jihu Spojených států právě oblíbení. Přelidněnost, předsudky a zjevná sociální nerovnost však i nadále vytvářely velké napětí.

Robert Mitchum v roli Chandlerova detektiva Philipa Marlowa

Poválečný populační boom a rušení tramvajového systému vedly k výstavbě současné sítě dálnic, která přinesla prosperitu i vzdálenějším oblastem. U jedné z nich v okrese Orange vyrostl Disneyland, který v době jeho otevření v roce 1955 ještě obklopovaly pomerančovníkové háje.

Nepokoje ve čtvrti Watts

V roce 1963 se Kalifornie stala nejlidnatějším státem USA, ovšem za cenu nedostatku vody, omezení služeb a rostoucího rasového napětí. V létě 1965 vypukly v černošské čtvrti Watts nepokoje, poté co byl černošský řidič obviněn z řízení v opilosti. Šest dnů plných vandalismu, rabování a žhářství si vyžádalo 34 mrtvých a škody ve výši 40 mil. dolarů. Dvoudenní pouliční nepokoje nastaly také na jaře 1992, kdy byla zproštěna viny čtveřice bílých policistů obviněných ze zbití černošského řidiče Rodneyho Kinga. Násilnosti si vyžádaly 50 obětí, tisíce raněných a škody na majetku přesahující miliardu dolarů. Některé další události (např. proces s O. J. Simpsonem obviněným z vraždy v roce 1995) město rozdělily, jiné – třeba zemětřesení v roce 1994 – jeho obyvatele naopak stmelily. Přispěla k tomu i sílící ekonomika Jižní Kalifornie.

Růst metropolitní oblasti přiměl v 80. letech městské úřady k přebudování systému veřejné dopravy. V roce 1990 zahájila provoz nová linka příměstského vlaku Metro Blue Line, spojující centrum s Long Beach. V roce 1993 začala fungovat v centru první linka metra – Red Line, která dnes vede až do čtvrti North Hollywood. Následovaly další linky příměstské železnice Green a Gold (1995 a 2003), v roce 2005 pak tranzitní autobusová Orange Line v San Fernando Valley. Nejnovějším přírůstkem je linka metra Purple Line západně od centra.

Na výsluní

LA navždy

Aglomerace Los Angeles znemožnila vytvoření jednotného města. Zábavní průmysl se svými příjmy sice propojuje podniky a obyvatele od centrální části až po Malibu, avšak téměř ve všech ostatních aspektech je každá čtvrť jakýmsi miniměstem usilujícím o vlastní tvář. Okres Los Angeles vstoupil do 21. století s 10 miliony obyvatel, prudce se zvyšujícími cenami energií a základních životních potřeb a přetrvávajícími sociálními problémy. To však místním nebrání, aby se dívali na život z té lepší stránky: obchod vzkvétá, pláže jsou nacpané a filmové hvězdy i milionáři se tu stále rodí přes noc.

Historické milníky

1771

Založena misie San Gabriel Arcángel.

1781

Založeno El Pueblo de Nuestra Señora la Reina de Los Angeles de Porciúncula.

1825

Kalifornie se stává mexickým územím.

1848

Smlouvou z Guadalupe Hidalgo končí mexicko-americká válka. Kalifornii anektují Spojené státy, v roce 1850 se stává federálním státem.

1853

Don Matteo Keeler vysazuje první pomerančovníky.

1876

Dokončena Southern Pacific – první transkontinentální železnice.

1880

Založena Jihokalifornská univerzita.

1881

Vychází první číslo deníku Los Angeles Times.

1892

Nedaleko centra Los Angeles je objevena ropa.

1913

Cecil B. DeMille natáčí ve stáji nedaleko ulic Highland a Sunset první celovečerní film Indiánská nevěsta.

1923

Vztyčen nápis Hollywood.

1927

Otevřeno Graumanovo čínské kino. V hotelu Biltmore založena Americká filmová akademie.

1928

Provoz zahajuje první letiště v LA – Mines Field.

1932

V LA se konají letní olympijské hry.

1947

Dálnice Hollywood Freeway spojuje centrum s údolím.

1955

V Anaheimu otevřen Disneyland.

1961

Vzniká hollywoodský chodník slávy.

1965

Nepokoje ve čtvrti Watts.

1984

V LA se konají XXIII. olympijské hry.

1992

Nepokoje v reakci na verdikt v případu Rodneyho Kinga.

1993

Provoz zahajuje první linka metra – Red Line.

1994

Zemětřesení v oblasti Northridge způsobuje značné škody.

1995

Celosvětovou pozornost poutá proces s O. J. Simpsonem.

2003

V centru města otevřena Koncertní síň Walta Disneyho.

2008

V centru města otevřen kulturní sál NOKIA Theatre.

2011

Obyvatelé města zažívají během dvoudenní uzavírky dálnice 405 „Carmageddon“.

Kam se vydat

Abyste si vychutnali vše, co LA nabízí, potřebujete mít smysl pro dobrodružství, auto (ideálně) a dobrou mapu. Přidejte k tomu praktické plány, jak se vyhnout dálnicím v dopravní špičce, a zjistíte, proč místní považují své město za střed vesmíru. Vydejte se do Hollywoodu ve dne za atrakcemi filmového světa nebo po setmění do kina či nočních klubů. K oblíbeným zážitkům v LA patří také pokukování po hvězdách v Beverly Hills nebo večer strávený na Sunset Strip. Za kulturou vyrazte do Museum Row ve Wilshire, do Gettyho centra a Hammerova muzea ve Westside nebo do vynikajících uměleckých muzeí v Pasadeně. V centru města najdete nejlepší architektonické památky, historická místa a pulzující čtvrtě obydlené různými etniky. Žádný výlet do LA není úplný, pokud nestrávíte alespoň jeden den na pláži a nenavštívíte molo Santa Monica. Okolní hory a údolí, spolu s okresem Orange na jihu, skýtají zábavní parky, ale i historické misie a přírodní rezervace. Delší výlety lze podniknout do města Palm Springs nebo na ostrov Catalina.

Hollywood Boulevard

Hollywood

Hollywood není jen místo na mapě, je to životní styl typický pro Los Angeles. Míval úchvatnou pověst, během posledních desetiletí však celá čtvrť, rozkládající se na úpatí kopců ozdobených světoznámým nápisem, upadala jako vybledlá filmová hvězda. Dnes se však, díky miliardovému revitalizačnímu projektu, vrací na výsluní s nabídkou trendových obchodů, restaurací a noční zábavy.

Turistické informace

Hlavní turistické informační centrum v Los Angeles se nachází v Hollywood & Highland Center a v Downtown na South Figueroa Street 685. Mnohé části metropolitní oblasti pak mají vlastní turistické kanceláře.

Triumfy čtvrti Tinseltown

Asi nejznámější dominantou LA a oblíbeným pozadím na fotografiích je nápis Hollywood, vypínající se nad kaňonem Beachwood. Je vytvořen z písmen vysokých 15 metrů a vztyčen byl v roce 1923, aby propagoval prodej nemovitostí v oblasti, která se tehdy jmenovala Hollywoodland. Později byl nápis zkrácen a v roce 1978 byla původní písmena nahrazena novými. Poměrně blízko se k němu dostanete náročným výstupem přes Griffith Park; stále představuje mocný a velmi oblíbený symbol, připomínající návštěvníkům, že se nacházejí v srdci rychle plynoucího a okouzlujícího filmového světa.

Hvězda na hollywoodském chodníku slávy

Stejně slavný je hollywoodský chodník slávy [1]. Tvoří ho okolo 2300 hvězd z bronzu a teraca zapuštěných do chodníku na počest celebrit hudebního a zábavního průmyslu. Chodník dlouhý 5,5 km se nachází na Hollywood Boulevard od La Brea Avenue po Gower Street a na Vine Street od Yucca Street po Sunset Boulevard. K nejvyhledávanějším patří hvězdy Marilyn Monroe (před restaurací McDonald’s na Hollywood Boulevard 6774), Charlieho Chaplina (před č. p. 6751) a Johna Wayna (Vine 1541). Kde se nachází hvězda vašeho oblíbence zjistíte na webových stránkách www.walkoffame.com/starfinder. A jak člověk takovou hvězdu se svým jménem získá? Adepty vybírá každý rok Hollywoodská obchodní komora ze stovek nominací. Umělci navíc musí ještě zaplatit 25 000 dolarů za náklady ceremonie a udržování chodníku slávy.

Graumanovo čínské kino [2] (Hollywood Boulevard 6925; tel.: 323-463-9576 prohlídky; www.chinesetheatres.com), které nemůžete minout díky okázalé architektuře ve stylu čínského chrámu a houfům turistů před vchodem, je dalším místem na Hollywood Boulevard, které stojí za návštěvu. Stále se v něm sice promítají filmy, nicméně největší atrakcí je vnější nádvoří s autogramy hollywoodských celebrit a otisky jejich dlaní či chodidel v betonu. Tento kinopalác, původně zvaný The Grauman, nechal postavit v roce 1927 ve stylu art deco velký showman Sid Grauman. První otisk patří herečce Normě Talmadgeové, která údajně při slavnostním otevření kina nechtěně šlápla do vlhkého betonu. Mezi slavnými podpisy lze spatřit takové neobvyklé otisky jako nos zpěváka a komika Jimmyho Duranta anebo kopyto koně Championa patřícího baviči a zpěvákovi Genu Autrymu.

Graumananovo čínské kino v noci

S Graumanovým kinem sousedí oslnivý nákupní a zábavní komplex Hollywood and Highland. Zahrnuje nádherný kulturní sál Kodak Theatre, v němž se každoročně koná slavnostní ceremoniál předávání Oscarů, Renaissance Hollywood Hotel a Babylon Court, postavený podle scény z filmu Intolerance (natočeného roku 1916), s impozantním schodištěm, 10 m vysokými sloupy nesoucími dvojici slonů a klenutým průchodem rámujícím nápis Hollywood v pozadí. V informačním centru si lze za poloviční cenu koupit vstupenky na představení, která se konají po celém městě; prodej na daný týden začíná vždy v úterý.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Los Angeles.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.