Nový občanský zákoník pomalu klepe na dveře

Zcela nová a obsáhlá úprava občanského zákoníku bude účinná od roku 2014. Je důležitá pro všechny občany. Seznámit se s ní by měli zaměstnanci i podnikatelé.

Od ledna 2014 budou účinné dva nové základní soukromoprávní zákony. A to zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník a zákon č. 90/2012 Sb., zákon o obchodních společnostech a družstvech, který nahrazuje dosavadní obchodní zákoník. Nový předpis je známější pod názvem zákon o obchodních korporacích. Na obě normy dále navazuje nový zákon č. 91/2012 Sb., o mezinárodním právu soukromém. Jmenované předpisy se dotknou života nás všech jako občanů, zaměstnanců i podnikatelů. Server Podnikatel.cz připravil seriál článků, ve kterém změny, jenž tyto nové zákony přinesou, postupně přiblíží.

Občanský zákoník sloučí řadu soukromoprávních předpisů

Nový občanský zákoník nahrazuje dosavadní právní úpravu z roku 1964. Ta byla několikrát novelizována, stejně jako například zákon o rodině a řada dalších důležitých zákonných norem. Současný občanský zákoník vycházel z poměrů a názorů na soukromé právo z 60. let. Dnes je již tato úprava nevyhovující, a to mimo jiné i z důvodu roztříštěnosti úpravy vztahů. Občan musí sledovat občanský zákoník, zákon o rodině, obchodní zákoník a celou řadu dalších přepisů.

Autor: www.SXC.hu
Občanský zákoník obsahuje 3081 paragrafů, přejímá více než 100 právních předpisů.

Nový předpis tedy zahrne širší úpravu práva soukromého, neboli veškeré soukromoprávní vztahy budou obsaženy v jednom kodexu. Zákoník změní značnou řadu právních institutů, jako jsou různé smlouvy (kupní, darovací, smlouvy o dílo), dále pravidla odpovědnosti za škodu, dědické právo a rodinné právo. Zabývá se vlastnictvím, spoluvlastnictvím i společným jměním manželů. V neposlední řadě přináší nové právní pojmy jako služebnost, výměnek, dědická smlouva, právo stavby, závod a další.

Podle ministra spravedlnosti přinese nový občanský zákoník více svobody v soukromoprávních vztazích, nová práva a nové možnosti, ale také více odpovědnosti. Kdo je bude znát, může je lépe využívat a lépe se vystříhat rizik, která na něj v soukromém životě číhají, uvedl Pavel Blažek.

Nová úprava občanského zákoníku

Nový občanský zákoník rozhodně není stručnou právní normou. Seznámení a orientace v něm bude vyžadovat jistý čas. Obsahuje totiž plných 3081 paragrafů. Takto rozsáhlou právní úpravu má proto, že přejímá celou řadu pravidel, které byly dosud upraveny jinými právními předpisy, jež současně k 31. prosinci ruší. Jde o více než 100 právních předpisů, které dále zpřesňuje, rozšiřuje nebo přizpůsobuje současným potřebám.

Ovšem občanský zákoník nezahrnuje celé soukromé právo. V platnosti zůstávají další zákony soukromoprávní povahy, jako je zákoník práce, autorský zákon, zákon o průmyslovém a duševním vlastnictví, zákon o dluhopisech a další. Občanský zákoník má ale mezi nimi výsadní postavení. Znamená to, že se uplatní všude tam, kde zvláštní zákon nestanoví něco jiného (zásada subsidiarity).

Občanský zákoník je rozvržen do pěti částí:

- Obecná část – především jsou zde vymezeny jednotlivé pojmy, které se v občanském zákoníku vyskytují.

- Rodinné právo – zahrnuje v sobě dnešní zákon o rodině. Dotýká se institutu manželství, vztahů mezi příbuznými, vztahů mezi rodiči a dětmi a dalších.

- Absolutní majetková práva – definuje vlastnictví, práva k cizím věcem a problematiku dědění.

- Relativní majetková práva – tato část je nejobsáhlejší. Zahrnuje v sobě různé druhy smluv, závazky z deliktního jednání, včetně odpovědnosti za škodu.

- Ustanovení společná, přechodná a závěrečná – jde o legislativně technickou problematiku a samozřejmě uvádí, které dosavadní zákony budou novým zákonem zrušeny.

Stejně jako jiné právní předpisy je i nový občanský zákoník rozdělen na hlavy, díly a oddíly. Zákonodárci se však snažili držet zásady, kdy jeden paragraf může obsahovat nejvýše dva odstavce a jeden odstavec paragrafu může obsahovat nanejvýš dvě věty. Což se ne vždy podařilo a dá se očekávat, že při dalších právních úpravách v budoucnu tato zásada zřejmě nebude dodržena. Na druhou stranu jsou příbuzné nebo tematicky spojené instituty seřazeny od jednodušších ke složitějším a od obecných ke zvláštním.

Stahujte: Nový občanský zákoník

Bude nový občanský zákoník srozumitelný?

Tvůrci právního předpisu se rovněž snažili o terminologickou jednotnost. Pro stejné pojmy užívají stejná slova a pro různé pojmy různá slova. Stejně tak by měl být text čtivější, nejsou tu slovní spojení „je povinen vykonat, je povinen zaplatit“, ale „vykoná, zaplatí“ atd. Cizí slova, jež se dala nahradit slovy českými, byla nahrazena. S výjimkou takzvaných zdomácnělých cizích termínů. V zákoně jsou přesně daná pravidla, například důležité pravidlo čárky před spojkou:

Spojka „nebo“ může mít význam slučovací i vylučovací. Slovo „nebo“ (bez čárky) se v zákoně používá výhradně ve slučovacím významu. Pro vylučovací význam se používá výraz „anebo“ (s čárkou), případně „nebo“ (s čárkou). Zjednodušeně řešeno:

- v zákoně bude uvedeno „A nebo B“ – jsou možné obě varianty

- v zákoně bude uvedeno „A, nebo B“ – může nastat jen jedna varianta, tedy A, nebo B.

Každý podnikatel se bude muset s novým zákonem seznámit

Jaké výhody a nevýhody nový občanský zákoník přinese? Na tuto otázku je podle advokátky z Advokátní kanceláře FABIAN & PARTNERS zatím dost těžké odpovědět. Je před námi ještě dlouhá cesta a vše ukáže až praxe. Jednoznačnou nevýhodou bude určitě veliká právní nejistota (absence judikatury, nové pojmy a instituty, případně nové pojmenování již existujících institutů – např. způsobilost k právním úkonům nahradí pojem „svéprávnost“, věcné břemeno nahradí pojem „služebnost“, zcela novým institutem je např. pacht), která se ovšem bude týkat nejen podnikatelů, míní Alena Sokolová. Dodává, že každý podnikatel se bude muset s novým zákonem seznámit, aby zjistil, zda v konkrétním případě jde o změny, které zásadně mění chod jeho záležitostí, či jde jen o změny tzv. kosmetické. Další nevýhodou může být i absence ustanovení zohledňující otázky týkající se elektronizace, internetu apod. Naopak výhodou může být právě sjednocení závazkového práva, tzn. již nebudou smlouvy podle občanského a obchodního zákoníku.

Start.podnikatel

Použitá literatura a zdroje:

- www.justice.cz

- Občanské právo pro každého (Wolters Kluwer 2013, kolektiv autorů)

Projděte si s námi hlavní změny v novém občanském zákoníku. Tady je přehled

Nový občanský zákoník zavádí mnoho novinek: podnikání nezletilých, nové typy právnických osob, pořízení eseróčka za korunu a nové smlouvy.

Projděte si jednotlivé změny, které s sebou přináší nový občanský zákoník. Zároveň si uložte do svých záložek důležité odkazy, včetně odkazu na úplná znění zákonů, která jsou dostupná na adrese: zakony.podnikatel.cz

Nezletilí mohou od roku 2014 podnikat

Novinkou od roku 2014 je nabytí svéprávnosti osob, které sice nejsou zletilé, ale jsou schopny se samy živit a obstarávat si své záležitosti. Nový občanský zákoník obecně uvádí, že nezletilý, který nenabyl plné svéprávnosti (tedy nedosáhl 18 let), je způsobilý k právním jednáním co do povahy přiměřeně rozumové a volní vyspělosti nezletilých jeho věku.

Zákon dále paragrafem 33 umožňuje samostatnou výdělečnou činnost nezletilých. Jestliže je člověk, který nenabyl osmnácti let, způsobilý samostatně jednat a nenabyl svéprávnosti, může samostatně provozovat obchodní závod (tj. činit vše, co je s jeho provozem spojeno) nebo vykonávat jinou obdobnou výdělečnou činnost. A to na základě povolení (souhlasu) zákonného zástupce k samostatné výdělečné činnosti (alespoň jednoho).

Čtěte více: Nový občanský zákoník umožní podnikání nezletilým

Eseróčko lze od ledna pořídit za korunu

Dosavadní právo předpokládalo, že s.r.o. musí vytvořit základní kapitál ve výši 200 000 korun a ten do 5 let splatit. Tato podmínka od nového roku platit nebude a v souladu s § 142 zákona o obchodních korporacích bude možné založení eseróčka za pouhou korunu základního kapitálu.

Snížení základního kapitálu s sebou přináší samozřejmě také spoustu nevýhod. Mezi hlavní nevýhody považují oslovení advokáti zejména skutečnost, že společnosti s tak nízkým základním kapitálem budou méně důvěryhodné.

Čtěte více: Pořízení eseróčka za korunu se blíží

Nový občanský zákoník zavádí nové typy právnických osob

Právnickou osobu označuje nový občanský zákoník jako „organizovaný útvar“, který má právní osobnost (subjektivitu). Tyto umělé útvary jsou vytvořeny, aby sloužily zájmům lidí. Od toho se odvíjí i rozdíly mezi fyzickými a právnickými osobami. Majetek právnické osoby nepatří (na rozdíl od osob fyzických) jejím zřizovatelům, ani členům kolektivních orgánů. Náleží přímo právnické osobě.

Podle nového občanského zákoníku se budou od roku 2014 rozlišovat tři typy právnických osob, a to korporace, fundace a ústavy. Korporací v pojetí občanského zákoníku je občanské sdružení, nově „spolek“. Ten je doposud upraven zákonem o sdružování zákonů, jenž nový občanský zákoník od příštího roku ruší. Stejně jako dosud, mohou spolek založit alespoň tři osoby.

Čtěte více: Nový občanský zákoník zavádí korporace, fundace i rodinný závod

Sdružení fyzických osob bez právní subjektivity zákon už znát nebude

Podnikání v rámci sdružení fyzických osob bez právní subjektivity je v současné praxi poměrně časté. Nový občanský zákoník, který nabývá účinnosti od roku 2014, již tento pojem nezná. Neznamená to ale konec podnikání ve sdružení. Mění se jen podmínky.

Nový občanský zákoník, tj. zákon č. 89/2012 Sb., přejmenovává dosavadní sdružení bez právní subjektivity (v současné době upravené v ustanovení § 829 a násl. občanského zákoníku) na společnost. Písemnou formu smlouvy o podnikání ve sdružení osob bez právní subjektivity nevyžaduje dosavadní občanský zákoník a nebude ji vyžadovat v rámci podnikání ve společnosti ani nový občanský zákoník.

Čtěte více: Sdružení fyzických osob bez právní subjektivity od roku 2014

Kupní smlouvy bude nově řešit pouze občanský zákoník

Problematika koupě je řešena v ustanovení § 2079 a následujících nového občanského zákoníku. Ve srovnání se stávajícím občanským zákoníkem je upravena podstatně jednodušeji. Postupuje se od obecných ustanovení až k vedlejším ujednáním a zvláštním ustanovením o prodeji zboží v obchodě.

Autor: www.isifa.com
Nový občanský zákoník je už dostupný v úplném znění na Podnikatel.cz

Kupní smlouvou se prodávající zavazuje, že kupujícímu odevzdá věc, která je předmětem koupě, a umožní mu nabýt vlastnické právo k ní. Kupující se zavazuje, že věc převezme a zaplatí prodávajícímu kupní cenu. Nejde tedy o pouhé předání věci za dohodnutou cenu.

Čtěte více: Kupní smlouvy a reklamace podle nového občanského zákoníku

Eshopy budou muset změnit obchodní podmínky

Novým pravidlům by se měli věnovat například i provozovatelé internetových obchodů. Takovým smluvním ujednáním je věnován § 1820 až 1867 nového občanského zákoníku. Zejména pak ustanovení, které stanoví závaznost údajů sdělených před uzavřením smlouvy.

V zájmu ochrany spotřebitele hovoří ustanovení, které popisuje pravidla při zaslání neobjednaného zboží. Dle jejich výslovného znění nemusí spotřebitel na své náklady vnucené zboží vracet, nemusí dokonce za toto zboží platit, ani podnikatele nijak vyrozumívat. Pro internetové prodejce i spotřebitele je důležitý i paragraf 1832, který stanovuje pravidla při vracení objednaného zboží spotřebitelem. Jestliže spotřebitel odstoupí od smlouvy, vrátí mu podnikatel bez zbytečného odkladu, nejpozději do čtrnácti dnů, všechny peněžní prostředky včetně nákladů na dodání. Podnikatel povinně uhradí spotřebiteli i náklady spojené s vrácením zboží, jestliže neupozornil spotřebitele na povinnost nést tyto náklady ještě před uzavřením smlouvy.

Čtěte více: Nový občanský zákoník změní dosud zavedené obchodní podmínky

Cestovky nově odškodní za narušenou dovolenou

Nový občanský zákoník pracuje s pojmem „zájezd“. Jedná se vlastně o „cestovní smlouvu“ podle dosavadního občanského zákoníku. V souladu s § 2521 nového občanského zákoníku se pořadatel zavazuje obstarat pro zákazníka předem připravený soubor služeb cestovního ruchu (zájezd) a zákazník se zavazuje zaplatit souhrnnou cenu.

V souladu s § 2543 odpovídá při porušení povinnosti pořadatel zákazníkovi vedle škody na majetku také za újmu za narušení dovolené, zejména jestliže byl zájezd zmařen nebo podstatně zkrácen. Pokud cestující od smlouvy odstoupí nebo uplatní právo z vady zájezdu, není tím dotčeno jeho právo na náhradu újmy za narušení dovolené.

Čtěte více: Mění se podmínky cestovních smluv a zavádí odškodnění za narušenou dovolenou

Nájemní smlouvy, i ty dosavadní, dostanou nový kabát

Nový občanský zákoník mění podstatným způsobem i vztahy vyplývající z nájemních smluv. Nová pravidla se použijí nejen na nově uzavírané smlouvy, ale i na smlouvy stávající, a může tak podstatným způsobem zasáhnout do již trvajících vztahů.

Nový občanský zákoník zavádí pozoruhodnou novinku. Bude totiž platit, že převedl-li pronajímatel vlastnické právo k věci, nejsou pro nového vlastníka závazná ujednání o pronajímatelových povinnostech, které zákon nestanoví. Toto pravidlo neplatí pouze tehdy, pokud nový vlastník o takových ujednáních věděl. Problémem pak je, že ustanovení o povinnostech pronajímatele, která zákon nestanoví, obsahuje většina nájemních smluv.

Čtěte více: Nový občanský zákoník dolehne i na nájemní smlouvy. Víme jak

Finančním poradcům zákoník přímo zatopí

Až 1. ledna příštího roku vstoupí v platnost nový občanský zákoník, mohl by mimo jiné přinést revoluci do finančního a občanského poradenství. Zaslouží se o to institut odpovědnosti za poškození škodlivou radou od člověka, který se v dané oblasti prezentuje jako profesionál. Tento nový právní předpis může dost citelně dopadnout na lichváře nebo neprofesionální poradce, kteří poskytují svým klientům buď škodlivé, nebo nesprávné a neúplné informace, což se často týká třeba oblasti finančního poradenství.

To je dobrá informace pro spotřebitele, ale tak jednoduché to nebude. Podmínkou je, že informace nebo rada byla poskytnuta za úplatu, tedy za nějaké protiplnění. Poškozený bude muset prokázat úplatné poskytnutí informace od odborníka, dále její nesprávnost, respektive neúplnost, vzniklou škodu a příčinnou souvislost mezi radou a škodou.

Čtěte více: Nový občanský zákoník přináší odpovědnost za radu

Další důležité odkazy

- Nový občanský zákoník 2014 online a v úplném znění

- Video speciál k novému občanskému zákoníku

- Odborná konference k novému občanskému zákoníku

- Všechny články k novému občanskému zákoníku

- Vzory smluv online ke stažení

Většina firem netuší, jaké změny přinese nový občanský zákoník

70 % podnikatelů zatím nemá představu, jaké změny je čekají od 1. ledna, kdy by měl začít platit nový občanský zákoník. Mohou se kvůli tomu dostat do problémů.

Přes tři čtvrtiny firem se zatím vůbec nepřipravuje na změny, které od 1. ledna 2014 přinese nový občanský zákoník a zákon o obchodních korporacích. Zdůvodňují to tím, že půjde jen o malé změny, které jejich fungování příliš nezmění. 8 % dotázaných je dokonce toho názoru, že změny nepocítí vůbec. Právníci ale varují, že opak je pravdou. Řada podnikatelů vůbec netuší, že se jedná o největší změny za posledních 20 let, které významně ovlivní život firem. Neuvědomují si, jak velké změny v obchodní praxi nastanou, a obávám se, že na ně nebudou připraveni, domnívá se Pavel Dudák, partner advokátní kanceláře Vilímková, Dudák & Partners a vysvětluje si to mimo jiné také nedostatečnou a málo srozumitelnou informační kampaní ze strany státu.

Autor: www.isifa.com
Ilustrační obrázek.

Téměř 80 % společností si nemyslí, že by nové zákony jejich podnikání ovlivnily nějak zásadně. Jen 20 % očekává rozsáhlé změny. Téměř 40 % podnikatelů se domnívá, že se jich rekodifikace dotkne pouze okrajově a 4 % si myslí, že vůbec. Změna by mohla přinést potíž hlavně malým firmám, které nový občanský zákoník podceňují častěji. Velké společnosti se na nové zákony už dávno připravují. Podle jejich právníků nová úprava obchodní praxi ovlivní skutečně zásadně. Například se změní podmínky založení a celkového fungování společností i družstev. Firmy by měly změnit své zakladatelské listiny tak, aby byly v souladu s novou legislativou. Změní se také samotný proces uzavírání smluv.

Zákony ale přinesou i spoustu příležitostí jak podnikání vylepšit. Podniky by měly být řízeny jednodušeji a flexibilněji. Důležité pro všechny malé a střední podniky bude to, že smluvní vztahy budou upraveny mnohem volněji. Přibude situací, které si strany mohou upravit dohodou a které zákon nebude řešit. Pokud na ně ale obchodní partneři zapomenou, mohou v praxi způsobit nepříjemné obtíže. Například se také zásadně rozšíří možnosti uzavírat smlouvy pouze ústní formou místo písemné, což může mít fatální důsledky a dopady.

Zorientujte se ve změnách se serverem Podnikatel.cz. Veškeré důležité změny týkající se podnikatelů najdete zde.

Třetina společností se už na novou situaci připravuje za pomoci právníků. Menší část pak změny nastudovává svépomocí. 28 % podniků ale stále vyčkává a chce se se změnami seznamovat postupně až ve chvíli, kdy začnou platit. Kdo nebude vědět jak, a nebude se novými pravidly řídit, vystavuje se riziku, že svým jednáním může způsobit společnosti škodu. Významně se změní také odpovědnost za nesprávná rozhodování manažerů. Ti by si proto měli přinejmenším zjistit, za co od nového roku odpovídají a za co nikoli, a jaké důsledky budou mít jejich nesprávná rozhodnutí, varuje před zbytečným otálením Pavel Dudák. Novými pravidly se bude řídit také střet zájmů a odměňování statutárních orgánů.

Připravte se na změny zákonů od roku 2014 včas

Od příštího roku se mění celá řada právních předpisů. Nejedná se jen o občanský zákoník, ale i o zákoník práce, sociální předpisy, občanský soudní řád a další.

K prvnímu lednu nastanou v oblasti soukromého práva zásadní změny. Nabude totiž účinnosti nový občanský zákoník (zákon č. 89/2012 Sb.), dále zákon o obchodních korporacích (zákon č. 90/2012 Sb.) a zákon o mezinárodním právu soukromém (zákon č. 91/2012 Sb.). Současně se k 31. prosinci 2013 ruší dosavadní občanský zákoník, obchodní zákoník, zákon o mezinárodním právu soukromém a procesním, ale i řada dalších právních norem, jako je například zákon o rodině. Další zákony byly v souvislosti s těmito změnami novelizovány samostatnými novelami, případně speciálním zákonem, kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím rekodifikace soukromého práva (zákon č. 303/2013 Sb.). Tento zákon novelizuje dokonce 74 právních předpisů. Mezi jinými zákoník práce, zákony o sociálním pojištění, ale například i zákon o požární ochraně a další.

Jedná se tedy o rozsáhlou a významnou změnu v oblasti soukromého práva, která zasáhne do života každého občana České republiky. Je nejvyšší čas se s jednotlivými změnami seznámit. Server Podnikatel.cz v této souvislosti připravuje seriály věnované novým zákonům v roce 2014, novému občanskému zákoníku a zákonu o obchodních korporacích. Změny zákonů ve znění účinném od roku 2014 je možné již nyní vyhledávat v nově spuštěných zákonech online.

Novela občanského soudního řádu a insolvenčního zákona

Autor: www.isifa.com
S novým rokem budou účinné nejen nové zákony, ale řada stávajících bude novelizována.

Samostatné a rozsáhlé právní úpravy se dočkal občanský soudní řád a zákon o úpadku a způsobech jeho řešení, tj. insolvenční zákon. Zde došlo k úpravám, které souvisí s přijetím nového občanského zákoníku a zákona o obchodních korporacích, ale i k dalším praktickým úpravám. Například v oblasti postupu zaměstnavatele při exekučních srážkách ze mzdy pro zahájení insolvenčního řízení.

O změně informoval server Podnikatel.cz článkem: Průlomová změna inslovenčního zákona. Jasný postup provádění srážek ze mzdy

Novela zákoníku práce

V novém občanském zákoníku je jednoznačně uvedeno, že pracovní poměr, ale i práva a povinnosti zaměstnance a zaměstnavatele z pracovního poměru upravuje jiný zákon, tj. zákoník práce. Stejně to platí v rozsahu stanoveném jiným zákonem o smlouvách o výkonu závislé práce zakládajících mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem obdobný závazek. Je tedy jasné, že se (stejně jako dosud) nový občanský zákoník použije na pracovněprávní vztahy až tehdy, jestliže uvedenou problematiku zákoník práce neobsahuje. Ovšem přesto v souvislosti s přijetím nového občanského zákoníku neminula novelizace ani zákoník práce. Zejména se jedná o ustanovení:

- základních zásad pracovněprávních vztahů – § 1a

- stanovení rozsahu odchylné úpravy práv a povinností v pracovněprávních vztazích – § 4a

- zaměstnanec a zaměstnavatel – § 6 a 7 (definici možnosti uzavření pracovního poměru po dosažení věku 15 let a ukončení povinné školní docházky obsahuje od roku 2014 pouze nový občanský zákoník)

- neplatné právní jednání – § 19 a 20

- uzavírání pracovních smluv – § 34 (například je nově uvedeno, že od pracovní smlouvy je možné odstoupit, jen dokud zaměstnanec nenastoupil do práce. Pro odstoupení od pracovní smlouvy se vyžaduje dodržení písemné formy, jinak se k němu nepřihlíží)

- možnost okamžitého zrušení pracovního poměru zákonnými zástupci – § 56a (zákonný zástupce nezletilého zaměstnance, který nedosáhl věku 16 let, může okamžitě zrušit pracovní poměr nezletilého zaměstnance, pokud je to nutné v zájmu vzdělání, vývoje nebo zdraví tohoto zaměstnance. K platnosti okamžitého zrušení pracovního poměru nezletilého zaměstnance podle věty první se vyžaduje přivolení soudu)

- okamžité zrušení pracovního poměru – § 60 (v okamžitém zrušení pracovního poměru musí zaměstnavatel i zaměstnanec skutkově vymezit jeho důvod tak, aby jej nebylo možno zaměnit s jiným. Uvedený důvod nesmí být dodatečně měněn. Okamžité zrušení pracovního poměru musí být písemné, jinak se k němu nepřihlíží)

- úprava postoupení, započtení a srážek ze mzdy – § 144a a 146

Novelizace zákonů sociálního pojištění

Změny zasáhly i do oblasti sociálního pojištění. Především jde ale o reakci na změny a novou terminologii nového občanského zákoníku. Zákon o nemocenském pojištění upravuje oblast péče nahrazující péči rodičů a reaguje na institut opatrovníka. Zákon o nemocenském pojištění opět reaguje na institut opatrovníka, definuje pojem domácnost (v souvislosti s čerpáním nemocenské dávky ošetřovné) a vymezuje, co se pro účely nároku na peněžitou pomoc v mateřství považuje za převzetí dítěte nahrazující péči rodičů.

§ 39 zákona o nemocenském pojištění: Podmínkou nároku na ošetřovné je, že osoba uvedená v odstavci 1 žije se zaměstnancem v domácnosti; to neplatí v případě ošetřování nebo péče o dítě mladší 10 let rodičem. Pro účely tohoto zákona se v případě rozvodu manželství a svěření dítěte soudem do společné nebo do střídavé péče obou rodičů za domácnost považuje domácnost každého z těchto rodičů.

Daňové změny

V současné době zůstávají nejasné pouze změny v oblasti daňové (41 změn daňových zákonů v souvislosti s rekodifikací soukromého práva a dalších zákonů). Ty sice Poslanecká sněmovna schválila jako samostatný zákon, ale Senát je z důvodu osvobození dividend a zvýhodnění investičních fondů neschválil. Změny byly navrženy jako zákonné opatření, které bylo začátkem října Senátem schváleno. Zdanění investičních fondů bylo nakonec upraveno tak, aby se na ně i nadále vztahovala současná právní úprava. Rovněž byla vypuštěna možnost mimořádných odpisů firemního majetku. Stejně tak bylo zákonným opatřením určeno, že daň z převodu nemovitosti bude nadále platit prodávající. Zákony jsou podepsány prezidentem a čekají na schválení novou Poslaneckou sněmovnou, která vzejde z předčasných voleb koncem října.

Jaké změny čekají zaměstnavatele od roku 2014?

Legislativních změn v oblasti mzdového účetnictví není pro rok 2014 málo. Přinášíme souhrn toho, s čím se musí zaměstnavatelé i jejich účetní vypořádat.

Zaměstnavatele, potažmo jejich mzdové účetní, čeká od nového roku řada novinek, se kterými se musí včas seznámit. Především je přináší nový občanský zákoník, jež se dotýká téměř stovky právních předpisů. Část pouze novelizuje, jiné k 31. prosinci 2013 ruší.

Vybrané změny pro zaměstnavatele

1. Změny zákoníku práce

Mění se některá ustanovení zákoníku práce. Leckdy jde jen o upřesnění nebo změnu v pojmech, jako reakce na nový občanský zákoník, jindy o věci zásadnější. Kupříkladu zavedení okamžitého zrušení pracovního poměru zákonným zástupcem (zpravidla rodičem) nezletilého dítěte mladšího šestnácti let.

Čtěte více:

- Důležité změny zákona o daních z příjmů pro zaměstnavatele

- Nový občanský zákoník ovlivní i pracovněprávní praxi

2. Změny sociálních zákonů

Do zákona o nemocenském a důchodovém pojištění se opět dostala řada nových pojmů a definic. Snad nejvýraznější změnou je zrušení pojmu krátkodobé zaměstnání. V případě zaměstnání, které bude uzavřeno od roku 2014 na dobu pouhých 14 kalendářních dnů, bude nově odvedeno sociální pojištění. Změny se dotknou i zaměstnání malého rozsahu. Limit pro malý rozsah, tedy měsíční odměna do 2499 korun, zůstává. Ovšem více zaměstnání malého rozsahu s jedním zaměstnancem u téhož zaměstnavatele se bude pro posouzení hranice rozhodné částky (2500 korun měsíčně) sčítat. Nebude již tak výhodné uzavření kupříkladu dvou souběžných dohod o pracovní činnosti s jedním zaměstnancem s měsíční odměnou 2499 korun. Nově se odměna sečte a souhrnná částka 4998 korun samozřejmě založí účast na nemocenském pojištění.

Nesmíme zapomenout na změny v poskytování náhrady mzdy. Nejen, že se mění redukční hranice pro nemocenské a tím i pro náhradu mzdy, ale zkracuje se délka jejího poskytování. Náhrada mzdy od zaměstnavatele náleží v době prvních 14 dnů nemoci, nemocenské od České správy sociálního zabezpečení od 15. dne nemoci.

Podrobněji:

- Změny zákonů sociálního pojištění od roku 2014

- Zálohy na sociální a zdravotní pojištění v roce 2014

- Náhrada mzdy od roku 2014 se zvyšuje a zkracuje

3. Změny daňových zákonů

Novela neminula ani zákon o daních z příjmů. Dokonce došlo k posunutí účinnosti některých opatření zákona o jednom inkasním místě z roku 2015 do roku 1014. Zejména se jedná o zdanění srážkovou daní. Pro uplatnění srážkové daně u dohod o provedení práce se současný limit 5000 korun zvyšuje na 10 000 korun (samozřejmě za předpokladu, že poplatník nepodepíše prohlášení k dani). Způsob zdanění příjmů ze závislé činnosti u dohod o provedení práce je upraven tak, aby samostatným základem daně pro daň vybíranou srážkou byly stejné příjmy jako příjmy, které nepodléhají odvodům sociálního a zdravotního pojištění. To by dle zákonodárců v budoucnu komplikovalo správu jednoho inkasního místa.

Ovšem limit je nově zaveden pouze u dohod o provedení práce. V případě jiných příjmů ze závislé činnosti již žádná hranice stanovena není. Budou tedy zdaněny zálohovou daní a v případě podpisu prohlášení si poplatník uplatní příslušné slevy na dani.

Čtěte více:

Změny zákona o daních z příjmů od roku 2014

4. Změny ve srážkách ze mzdy

Oblast exekučních a insolvenčních srážek ze mzdy postihlo hned několik novel. Zejména se jedná o novelu insolvenčního zákona, která nastavila správný postup při provádění exekučních srážek v době probíhajícího insolvenčního řízení. Nově je zaměstnavatel bude vždy provádět, deponovat odděleně od ostatních finančních prostředků a nesmí je vyplatit povinnému (zaměstnanci).

Autor: www.isifa.com
Mění se možnost srážet ze mzdy na základě dohod o srážkách ze mzdy.

Nový občanský zákoník i zákoník práce ovlivní srážky ze mzdy na základě dohod. V případě zákoníku práce byla upravena ustanovení § 144, 146, 148 a současně byl zrušen § 327. Ze zákoníku práce byla vypuštěna věta, kdy bylo možné na základě dohody o srážkách ze mzdy uzavřené dle zákoníku práce srazit i nad rámec výpočtu dle občanského soudního řádu, pokud se nejednalo o pohledávky ve prospěch zaměstnavatele. Nově již toto nebude možné.

Zaměstnavatel ale může uzavřít dohody dle nového občanského zákoníku, kdy je možné srazit jakýkoliv dluh zaměstnance až do poloviny mzdy (platu nebo odměny). Pokud nedojde k souběhu s exekučními srážkami, není třeba počítat s nezabavitelnou částkou a dělit zbytek mzdy na třetiny. Jednoduše se srazí do poloviny mzdy. Což na druhou stranu nechrání zaměstnance, jelikož mu bude moci být sraženo mnohem více než v roce 2013.

Zákon ale nepopisuje, zda se jedná o polovinu čisté nebo hrubé mzdy. Jak připustilo ministerstvo spravedlnosti, z ustanovení § 2045 a násl. nového občanského zákoníku skutečně výslovně neplyne, zda pro přípustnost výše srážek stanovené v § 2045 odst. 1 větě první je rozhodující příjem tzv. hrubý, nebo tzv. čistý (tj. po odečtení zálohy na daň z příjmů fyzických osob ze závislé činnosti a funkčních požitků, pojistného na sociální zabezpečení a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti, a pojistného na všeobecné (veřejné) zdravotní pojištění).

Že však jde o příjem čistý, lze dovodit ze smyslu existence zajišťovacího prostředku a požadavku na určitost právního jednání. Stranou nemůže zůstat ani zásada poctivosti a informovanosti smluvních stran. Tento závěr tedy plyne nejen z obecné části připínající se k zajišťovacím prostředkům, ale též k zásadám, na nichž je nový občanský zákoník postaven. A konečně na vztahu zmíněných ustanovení nového občanského zákoníku k dalším zákonným právním předpisům (občanský soudní řád), které jsou pro následnou realizaci tohoto zajišťovacího prostředku rozhodné, vysvětlil pro server Podnikatel.cz mluvčí ministerstva spravedlnosti Robert Shuster. Dodal, že proto není možné připustit, aby právo sjednané v nějaké výši bylo posléze realizováno ve výši jiné. Dalším nikoli nevýznamným argumentem je, aby břemeno přepočítávání neleželo na zaměstnavateli. Je věcí věřitele a dlužníka, aby si tyto okolnosti při založení takového smluvního vztahu náležitě vyjasnili a výši čisté mzdy, případně platu, kvalifikovaně určili.

Čtěte více:

- Dohody o srážkách ze mzdy dle zákoníku práce od roku 2014

- Průlomová změna insolvenčního zákona. Jasný postup provádění srážek ze mzdy

- Dohody o srážkách ze mzdy nově od roku 2014. Zaměstnavatelé si oddechnou

- Výpočet srážek ze mzdy se od roku 2014 mění

5. Změny dalších předpisů

Mezi další důležité změny patří například novela zákona o státní sociální podpoře, vyšší zdravotní pojištění placené za státní kategorii pojištěnců a změny, které přináší od nového roku do zákona o daních z příjmů zvýšení minimální mzdy.

Čtěte více: Na co by zaměstnavatelé a daňoví poplatníci neměli zapomenout

6. Elektronická komunikace

Česká správa sociálního zabezpečení nakonec umožnila zaměstnavatelům ještě i v příštím roce možnost zasílat všechny předepsané tiskopisy v klasické papírové podobě. Z výsledků zprávy ČSSZ mapující připravenost zaměstnavatelů komunikovat s úřadem pouze elektronicky totiž vyplynulo, že především skupina zaměstnavatelů s malým počtem zaměstnanců není prozatím připravena na povinné zavedení elektronické komunikace. Podle ústředního ředitele ČSSZ Viléma Kahouna je řada z nich současně v postavení osob samostatně výdělečně činných nebo lékařů, kterým již výjimka udělena byla, proto roční odklad připustil. Ovšem upozornil, že udělení výjimky je výrazem porozumění k početné skupině zaměstnavatelů, která by jen s velkými obtížemi plnila zákonné povinnosti v oblasti sociálního zabezpečení. V žádném případě toto rozhodnutí neznamená, že Česká správa sociálního zabezpečení ustupuje od elektronické komunikace a výjimky bude udělovat donekonečna.

Změny zákoníku práce od roku 2014

Leden 2014 se kvapem blíží a spolu s ním i účinnost některých novel. Zaměstnanci i zaměstnavatelé by se měli seznámit s důležitými změnami zákoníku práce.

V souvislosti s přijetím nového občanského zákoníku se mění i další soukromoprávní norma, a to zákoník práce. Od ledna 2014 totiž nabudou účinnosti změny souvisejících právních předpisů, které obsahuje speciální zákon č. 303/2013 Sb.

Vybrané změny zákoníku práce

V novém občanském zákoníku je v § 2401 jednoznačně uvedeno, že pracovní poměr, ale i práva a povinnosti zaměstnance a zaměstnavatele z pracovního poměru upravuje jiný zákon, tj. zákoník práce. Totéž platí v rozsahu stanoveném jiným zákonem o smlouvách o výkonu závislé práce zakládajících mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem obdobný závazek, tzn. výkon závislé práce. Je tedy jasné, že se (stejně jako dosavadní občanský zákoník) nový občanský zákoník použije na pracovněprávní vztahy až tehdy, jestliže uvedenou problematiku zákoník práce neobsahuje.

Občanský zákoník se tak použije na pracovněprávní vztahy:

- jestliže to zákoník práce výslovně nevylučuje,

- jestliže nemá zákoník práce vlastní použitelnou úpravu.

Způsob použití právní úpravy občanského zákoníku přitom musí být v souladu se základními zásadami pracovněprávních vztahů vyjádřenými zejména v ustanovení § 1a zákoníku práce (drobná úprava dosavadního znění). Současně byl upraven paragraf 4a, který říká, že pracovněprávní vztahy se řídí tímto zákonem a pokud jej není možné použít, řídí se občanským zákoníkem, a to vždy v souladu se základními zásadami pracovněprávních vztahů. Přitom:

- Odchylná úprava práv nebo povinností v pracovněprávních vztazích nesmí být nižší nebo vyšší, než je právo nebo povinnost, které stanoví tento zákon nebo kolektivní smlouva jako nejméně nebo nejvýše přípustné (pro nadbytečnost byly vypuštěny odkazy na ustanovení § 116, § 118 odst. 1 a § 122 odst. 2 zákoníku práce).

- K odchylné úpravě může dojít smlouvou, jakož i vnitřním předpisem; k úpravě povinností zaměstnance však smí dojít jen smlouvou mezi zaměstnavatelem a zaměstnancem.

- Od ustanovení uvedených v § 363 je možné se odchýlit jen ve prospěch zaměstnance.

- Jestliže se zaměstnanec vzdá práva, které mu tento zákon, kolektivní smlouva nebo vnitřní předpis poskytuje, nepřihlíží se k tomu (přesun z dosavadní úpravy § 19).

V souladu s novým ustanovením § 6 je zaměstnancem fyzická osoba, která se zavázala k výkonu závislé práce v základním pracovněprávním vztahu. Nejnižší hranici, od které je možné uzavřít pracovní poměr, stanovuje nově občanský zákoník, a to v § 35 (dosud § 6 zákoníku práce). Nezletilý může uzavřít pracovní smlouvu (případně dohodu) až po dokončení povinné školní docházky. Smlouvu již nebude možné před ukončením školního roku ani sepsat (byť je dnem nástupu až o prázdninách, jako tomu bylo dosud).

Autor: www.isifa.com
Zákoník práce nově stanovuje, které právní jednání musí být pouze v písemné formě.

Důležité je následující ustanovení, a to paragraf 20. Zde se píše, že jestliže nebylo právní jednání učiněno ve formě, kterou vyžaduje tento zákon, a již bylo započato s plněním, není možné se neplatnosti tohoto jednání dovolat u těch jednání, jimiž vzniká nebo se mění základní pracovněprávní vztah. Novela zákoníku práce od roku 2012, kterou bylo toto ustanovení upraveno, vycházela z přednosti písemné formy právního jednání před formou ústní. Důvodem k úpravě bylo odhalování nelegálního zaměstnávání. Od roku 2014 se bude v pracovněprávních vztazích v případě neplatnosti právního jednání pro nedodržení formy vycházet z ustanovení § 582 nového občanského zákoníku. Smluvní strany budou moci nedostatek písemné formy dodatečně odstranit s právními účinky od jeho počátku. Pokud tedy byla pracovní smlouva dohodnuta jen ústně a bylo započato s plněním, nemůže se zaměstnanec dovolat její neplatnosti.

Pracovní smlouva

Pracovní smlouva musí být v souladu s § 34 uzavřena písemně (ve stejné formě musí být logicky sjednány i její případné změny). Pokud ale zaměstnanec nenastoupí ve sjednaný den do práce, aniž mu v tom bránila překážka v práci, nebo se zaměstnavatel do týdne nedozví o této překážce, může zaměstnavatel od pracovní smlouvy odstoupit. Ovšem nově je nutná písemná forma odstoupení, jinak se k němu nepřihlíží.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Průvodce novým občanským zákoníkem.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.