Turid Rugaas

ŠTĚKÁNÍ

ZVUK PSÍ ŘEČI

Nakladatelství PLOT
Praha 2010

Tento překlad byl pořízen za finančního přispění organizace NORLA.

This translation has been published with the financial support of NORLA.

Tato kniha poprvé vyšla v norštině v nakladatelství Huldra Forlag pod názvem Bjeffing – Språket som høres..

Copyright © Turid Rugaas and Huldra Forlag, 2007

Photos © archives of Huldra Forlag and Nakladatelství PLOT, 2010

Translation © Štěpánka Horáková, 2010

Copyright © Nakladatelství PLOT, 2010

ISBN 978‒80‒7428‒215‒7 (verze EPUB)

ISBN 978‒80‒7428‒216‒4 (verze MOBI)

ISBN 978‒80‒7428‒052‒8 (tištěná verze)

Obsah

Co je štěkání?

Tak co je vlastně štěkání?

Komunikace

Když se štěkání stane problémem

Mapování

Druhy štěkání

Štěkání jako následek očekávání

Zvukový obraz

Vzor pohybu

Co s tím

Plánování pro okamžitý a dlouhodobý výsledek

Shrnutí

Varování

Zvukový obraz

Vzor pohybu

Co s tím můžeme dělat?

Shrnutí

Štěkání ze strachu

Zvukový obraz

Vzor pohybu

Metoda krok za krokem

Shrnutí

Učení asociací

Obrana/ochrana

Zvukový obraz

Vzor pohybu

Řešení

Shrnutí

Štěkání z frustrace

Zvukový obraz

Vzor pohybu

Řešení

Shrnutí

Naučené štěkání

Zvukový obraz

Vzor pohybu

Řešení

Štěkání podmíněné plemenem psa

Jak řešit problémy se štěkáním

Shrnutí

Jenom pro pořádek...

Vytí

Kňučení

Vrčení

Poštěkávání

Pár myšlenek závěrem

Studijní literatura

O autorce

Co je štěkání?

Je to:

•
příčina našeho rozčilení?

•
něco, co pes dělá, aby nás rozčílil?

•
důvod stížností?

•
projev agrese?

•
projev nadřazenosti?

•
hlídání?

Slyšela jsem všechny tyto argumenty a ještě mnoho dalších. Něco je pravděpodobně pravda, protože štěkání lidi rozčiluje a sousedé si také chodí stěžovat. To však není příčinou samotného štěkání.

Zvuk štěkání je lidem nepříjemný a potom se stávají podrážděnými, vzteklými, nervózními a nejistými. Často to končí přehnanou reakcí: nadáváním, zlostí na psa a tresty, což má úplně opačný účinek a často i negativní vedlejší projevy, mezi které nejčastěji patří strach psa z majitele, ze samoty, z bouřky a z dalších hlasitých zvuků. Následkem těchto strachů je chronický stres, který s sebou nese spoustu negativních vedlejších projevů.

Naše přehnané reakce jsou následkem naší neznalosti. Jsme náchylní k tomu, abychom měli málo trpělivosti s věcmi, kterým nerozumíme, a následně si na nich vybíjíme naši zlost. Znalost vede k porozumění a to nám umožňuje být trpěliví a mít pochopení. Dokážeme si udržet zdravý rozum, zachovat klid, lépe řešit krizové situace, ve kterých budeme lepšími pozorovateli, a dokážeme vybrat vhodnější řešení problému.

Díky komunikaci je každodenní život lehčí.

Tak co je vlastně štěkání?

Jsou to všechny zvuky, které naši psi vydávají. Patří mezi ně štěkání, kňučení, vrčení, vytí a mnoho dalších zvláštních zvuků, které psi používají jako přirozenou součást toho, čemu říkáme „řeč psů“, a které mají vyjádřit to, co pes cítí a co si přeje.

Všechna zvířata mají své způsoby vyjadřování a mnoho projevů mají jednotlivé živočišné druhy společných.

Způsoby vyjadřování:

•
Signály vyžadující odstup (výhrůžné signály) mají za účel někoho zastrašit: cenění zubů, vrčení, výpad směrem dopředu, chňapání, štěkání a kousání.

•
Konejšivé signály, které se používají jako zdvořilostní fráze, k řešení konfliktů a k vyjadřování přátelských úmyslů.

•
Strach – úprk, obrana, ocas mezi nohama, schoulení se a všechny ostatní symptomy stresu, jako je otřepávání, pomočení, škrabání atd.

•
Radost – radostné zvuky, vrtění ocasem, olizování, vyskakování. Na celém psím těle lze poznat, jakou má radost.

•
Mohou použít všechny zvuky dohromady.

Ostatní savci mají podobný způsob hlasového vyjadřování:

•
Koně různě frkají a řehtají. Kočky mňoukají, předou, prskají, vřískají a svůj hlas používají různorodě.

•
Krávy bučí jak radostí, tak smutkem, například když jim vezmou tele.

•
A musíme se zmínit i o divokých zvířatech, která používají k dorozumívání velké množství zvuků.

•
A my lidé – my jsme přece většinou také upovídaní, že?

Komunikace

Řeč těla a zvuky jsou důležitou součástí komunikace mezi jedinci. Pokud chceme mít vztah s minimem konfliktů a plný vzájemného porozuměním, je komunikace důležitá. Z knih o terapii v rodinách jasně vyplývá, že problémy, kterými většina rodin trpí, pramení z nedostatku schopnosti komunikovat – mluvit spolu. Členové rodiny se vyjadřují tak, že si navzájem nerozumí, a pak se obviňují z toho, že „neposlouchají“.

„Neposloucháš, když s tebou mluvím.“ To je docela běžné obvinění, často sděleno hlasitě, protože čím víc si myslíme, že nám ostatní nerozumí, tím víc zvyšujeme hlas.

Tak je to i se psy. Když se nám zdá, že pes neposlouchá, postupně zvyšujeme hlas, až na něj nakonec zlostně křičíme.

Také psi mohou být frustrováni tím, že je „nikdo neposlouchá“, a pak se stanou hlučnými – začnou štěkat.

Je důležité „poslouchat“, co se nám pes pokouší sdělit. Nejlepší je věnovat mu pozornost už v době, kdy ještě mluví potichu, abychom mohli předcházet problémům a domluvit se s ním předtím, než problémy nastanou. Pokud už konflikt vznikl, a tím vyvstal i problém, musíme poslouchat, pokusit se porozumět, co jeho hlasité projevy znamenají, abychom mohli k řešení použít správný přístup.

Musíme se naučit poslouchat.

Opičí mládě a selátko se naučily vzájemně se respektovat a rozumět si, jsou na jedné vlně.

Konflikt: Bez ohledu na to, jak hlasitě štěká, selátko malé Jane nerozumí.

Co se nám snaží říct?

Když se štěkání stane problémem

Není štěkání problémem vždy?

Štěkání je pro psy přirozeným způsobem vyjadřování, součástí jejich řeči. Nikdy nikoho nenapadlo se pokusit „tréninkem odstranit“ nebo „trestem zbavit“ kočku mňoukání nebo koně řehtání – ale je mnoho lidí, kteří si myslí, že by psi neměli štěkat ani vrčet.

Nejdříve musíme porozumět a akceptovat, že psi mají řeč a že součástí této řeči jsou zvuky. Tak to prostě je.

Ale je jisté, že vokální vyjadřování psů někdy dosáhne takových rozměrů, že se stane pro okolí problémem. V tom případě se už pravděpodobně nejedná o něco přirozeného, ale štěkání se stalo přehnaným naučeným chováním, protože toto chování bylo nějak odměněno, nebo se stalo „křikem“, protože „nikdo neposlouchá“ psí snahu o komunikaci. V některých případech se jedná o stres, buď podmíněný situací, nebo chronický. Když je hladina stresu vysoká, tak je to stejně jako u lidí vyjádřeno hlasem.

Bez ohledu na příčinu štěkání s tím lze něco udělat. Musíme nejdříve najít příčinu, rozpoznat o jaký druh štěkání se jedná, zabývat se okolnostmi, za kterých k němu dochází. Pomocí různých řešení můžeme štěkání omezit tím, že odstraníme příčiny, a tak získat nad problémem kontrolu.

Cílem není odstranit veškeré štěkání. Neměli bychom vzít psovi jeho přirozenou řeč, ale dostat ji na přirozenou úroveň a frekvenci tak, aby nebyla pro naše okolí na obtíž.

Také bychom se měli kriticky podívat na naši vlastní iritaci – jedná se opravdu o nadměrné štěkání nebo reagujeme nepřiměřeně?

Příklad tabulky se zápisem štěkání      Jméno psa: Star

KDY

TRVÁNÍ

KDE

NA CO

S KÝM / CO DĚLÁ

6. června 8.40

2 vteřiny.

V zahradě.

Asi kočka.

Před domem, v zahradě, dveře jsou otevřené.

6. června 10.15

50 vteřin.

Ve výběhu.

Kočka? Veverka?

Sám venku před domem, v zahradě.

6. června 10.36

18 vteřin.

Ve výběhu.

Kůň na poli.

Sám venku před domem, v zahradě.

6. června 14.36

13 vteřin.

Ve výběhu.

Kůň na poli.

Sám venku před domem, v zahradě.

7. června 8.02

10 vteřin.

Ve výběhu.

Veverka.

Sám venku před domem, v zahradě.

7. června 9.18

5 vteřin.

Ve výběhu.

Pták na plotě.

Uvnitř se mnou, otevřená dvířka.

Star viděl ptáka skrz dvířka.

7. června 11.15

10 vteřin.

V autě.

Pes.

Jeli jsme kolem psa.

7. června 12.25

3 vteřiny.

Vyžadoval pozornost?

Kočka? Sám venku před domem, v zahradě.

7. června 12.29

13 vteřin.

V autě.

Na mě.

Zaparkovala jsem auto ve dvoře.

7. června 14.55

2 vteřiny.

Uvnitř.

Kočka.

Star viděl kočku přeběhnout přes dvůr.

7. června 22.05

1 minuta a 30 vteřin.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Štěkání.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.